Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 313.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 3. vijek – **4. vijek** – 5. vijek
 |
| Decenija:
 |  280-e  290-e  300-e  – 310-e –  320-e  330-e  340-e  |
| Godine:
 | 310 311 312 – **313** – 314 315 316
 |

Spomen ploča u Milanu posvećena Milanskom ediktu

313.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 313.. (CCCXIII) |
| Ab urbe condita
 | 1066.
 |
| Islamski
 | 319 BH – 318 BH.
 |
| Iranski
 | 309 BP – 308 BP.
 |
| Hebrejski
 | 4073–4074.
 |
| Bizantski
 | 5821–5822.
 |
| Koptski
 | 29–30.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 368–369.
 |
| • *Shaka Samvat* | 235–236.
 |
| • *Kali Yuga* | 3414–3415.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 2949–2950.
 |
| • 60 godina
 | Yin Voda P(ij)etao (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10313.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **313.** (**CCCXIII**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Konstantina i Licinijana** (ili, rjeđe, **godina 1066. *Ab urbe condita). Oznaka 313. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 3. 2. – Konferencija u Mediolanumu (današnji Milano) na kojoj su rimski carevi Konstantin i Licinije dogovorili **Milanski edikt** kojim su obustavljeni progoni kršćana i vraćena im imovina na cijeloj teritoriji Carstva (usmereno protiv Maksimina Daje); Konstantinova polusestra Flavija Julija Konstancija će se udati za Licinija.
* 14. 3. - Car Huai od Jina ubijen od Liu Conga.
* 30. 4. – Licinije postaje rimski car na Istoku (uključujući Ilirik), nakon što je porazio Maksimina Daju u bitci kod Ciraluma (Maksimin beži u Nikomediju gde se ubio).
* 2. 10. – U Rimu održan Lateranski sinod na kome je donatizam proglašen od komisije pape Miltijada za herezu; ekskomuniciran i Cecilijan.
* Papa Aleksandar je novi patrijarh Aleksandrije, Arije osuđuje njegovu propoved o sličnosti Oca i Sina - početak arijanstva.
* Dovršena Bazilika Maksencija i Konstantina (Basilica Nova) u Rimu.
* Po tradiciji, Nintoku je bio japanski car 313-399.

## Rođenja

* ca.? - Kiril Jerusalimski, teolog i episkop († 386)
* Shi Hong, vladar kineske države Kasniji Zhao

## Smrti

* Maksimin Daja, rimski car (r. 270)
* Kandidijan, Galerijev sin (\* ca. 297)
* Ahila, patrijarh Aleksandrije
* Car Huai od Jina
* Carica Zhang Huiguang
* Carica majka Zhang
# 380.

*Ovo je članak o godini 380. Za broj, v. 380 (broj). Za avion, v. Airbus 380.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 3. vijek – **4. vijek** – 5. vijek
 |
| Decenija:
 |  350-e  360-e  370-e  – 380-e –  390-e  400-e  410-e  |
| Godine:
 | 377 378 379 – **380** – 381 382 383
 |

Godina **380.** (**CCCLXXX**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Augusta** (ili, rjeđe, **godina 1133. *Ab urbe condita). Oznaka 380. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

Sveti Ambrozije preobraća Teodozija, slika Pierrea Subleraysa iz 1745.
## Događaji

* januar/februar – Rimski car Teodozije I je kršten.
* 27.2. – Solunski edikt kojim Teodozije I, zajedno sa ko-carevima Gracijanom i Valentijanom II objavljuje želju da se svi njegovi podanici preobrate na trinitarijansko kršćanstvo koje propovijedaju patrijarsi Rima i Aleksandrije, implicitno odbacivši arijanstvo patrijarha Konstantinopola kao herezu.
* Čandragupta II anektira područja zapadne Indije Gupta Carstvu i stiče trgovačke rute do Evrope i Egipta; pod njegovom vlašću se počinju pisati važna djela matematike i astronomije na sanskritu.
* Saracenske trupe beduinske kraljice Mavije nanose poraz rimskoj vojsci.
* Vandali koriste slabost Rimskog Carstva te provaljuju preko granice; Gracijan je prisiljen dozvoliti da se nasele u Gornjoj Panoniji.
* Tikonije piše komentar biblijske Knjige Otkrovenja.
* U današnjem Trieru sagrađena prva katedralna crkva.
* U Zaragozi održan crkveni sinod.
* Približan datum (C14 datiranje) prvog ljudskog prisustva na Uskršnjem Otoku.
* Sveti Ambrozije uvodi korištenje muzike u crkvene obrede.
* Sv. Gregorije Nazijanski (prema nekim podacima) naređuje da se spale sve poznate kopije Sapfine poezije.
* 24.11. – Teodozije I priređuje vlastiti *adventus*, odnosno formalni ulazak u Konstantinopol.

## Rođenja

* Sv. Aleksios (u Rimu)
* Eutih, protivnik nestorijanskih Asiraca
* Hefestion iz Tebe, egipatski astrolog
* Kalidasa, indijski dramatičar, autor "Šakuntale" i "Megadute" (Oblačni glasnik) (approximate date)
* Sv. Petar Hrizolog (u Imoli u Emiliji)
* Sokrat Skolastik, crkveni historičar

## Smrti

* 15.2. – Petar II, patrijarh Aleksandrije
* Fritigern, kralj Vizigota
* Frumencije, sirijski kršćanski trgovac i osnivač Etiopske crkve
* Samudragupta, vladar Gupta Carstva
* Carica Wang Fahui

## Reference
# Lateranska palača

Lateranska palača na Trgu *San Giovanni in Laterano* zajedno s Bazilikom
**Lateranska palača** je palača u Rimu. Prvotno je sagrađena u antičko doba, u vrijeme Rimskog Carstva. Kasnije je nadograđena te je postala papinska rezidencija. Smještena je pored Bazilike sv. Ivana Lateranskog, rimske katedrale. Trenutačno je u Lateranskoj palači smješten *Museo Storico Vaticano* u kojem je prikazana povijest Papinske države.
# Pio IX

| Pio IX Pius Nonus |
| --- |
|   |
| Pravo ime
 | Giovanni Maria Mastai Ferretti
 |
| Papinstvo počelo
 | 16. jun 1846.
 |
| Papinstvo završilo
 | 7. februar 1878.
 |
| Prethodnik
 | Grgur XVI
 |
| Nasljednik
 | Lav XIII
 |
| Rođen
 | 13. maj 1792. Senigallia (Marche), Papinska Država
 |
| Umro
 | 7. februar 1878. Rim, Kraljevina Italija
 |
| Ostali pape imena Pio
 |

**Pio IX** (rođen kao Giovanni Maria Mastai Ferretti) bio je 255. papa, od 16. juna 1846. do 7. februara 1878. godine.
# Savoie (dinastija)

Grb Savojske dinastije
**Savojska dinastija**, vladarska dinastija prozvana po svom feudalnom posjedu Savoji. Jedna od najstarijih evropskih dinastija. Utemeljitelj joj je Humbert Bijelih Ruku (rođen oko 985, umro 1048), kome je car Konrad II. dao 1003. Savoju u feud. Njegovi nasljednici, savojski grofovi, u toku X-XII. stoljeća ujedinili su pod svojom vlašću cijelu Savoju, a u idućim stoljećima protegli vlast i na dijelove Švicarske (Vaud, 1359) te na Pijemont s Torinom (1418).

Težište vladanja Savojaca premješta se uskoro u Pijemont. Savojsku grofoviju podigao je 1416. na rang vojvodine car Žigmund Luksemburški. Viktor Amadej II. postao je 1713. kraljem Sicilije, a 1720. kraljem Sardinije. Viktor Emanuel II. kao kralj Sardinije (od 1849) postaje 1861. kraljem ujedinjene Kraljevine Italije. Kao uzvrat za pomoć koju mu je pružio Napoleon III. morao je prepustiti Francuskoj Savoju, stožerni posjed svoje dinastije. Savojska dinastija vladala je do 1946. (Umberto II.), kada je Italija proglašena republikom.

Eugen Savojski je odvjetak (potomak) sporedne linije savojske kuće.

## Literatura

* *Opća enciklopedija JLZ (7 Raš-Szy)*, Zagreb, 1981.
# Lateranski ugovor

| Lateranski ugovor |
| --- |
| *Patti Lateranensi* |
|
Potpisivanje Lateranskog ugovora |
| **Generalno** |
| **Potpisivanje** | 11. februara 1929. Lateranska palača, Rim, Kraljevina Italija
 |
| **Ratifikacija** | 7. juna 1929.
 |
| **Prestanak važenja** | 3. juna 1985.
 |
| **Stranke** |
|

|  | Strana 1
 | Strana 2
 |
| --- | --- | --- |
| Strane
 |  Kraljevina Italija
 |  Sveta Stolica
 |
| Potpisnici
 | Benito Mussolini
 | Pietro Gasparri
 |

 |

**Lateranski ugovor** (talijanski *Patti Lateranensi*) zvan i **Lateranski pakt** je međunarodni ugovor, potpisan 11. februara 1929. između Kraljevine Italije s jedne strane i Vatikana s druge strane.

U ime Kraljevine Italije ugovor je potpisao Benito Mussolini, a u ime Vatikana i pape državni sekretar i kardinal Pietro Gasparri. Ugovor je 1948. ušao u novi ustav Republike Italije, a vrijedio je od 7. juna 1929. do 3. juna 1985.

## Karakteristike i historija

Nakon ratifikacije Lateranskog ugovora, Sveta stolica je priznala Kraljevinu Italiju sa Rimom kao njenim glavnim gradom zauzvrat je Kraljevina Italija priznala papama suverenitet nad Vatikanom, minijaturnim teritorijem od svega 44 hektara i time im ipak osigurala i dala punu nezavisnost . Dogovoren je i čitav niz dodatnih mjera, tako na primjer Članak 1, daje gradu Rimu specijalni karakter kao "centru katoličkog svijeta i mjestu hodočašća". U članku 20. se naglašava da svi biskupi trebaju položiti zakletvu vjernosti državi i morali biti državljani Kraljevine Italije koji i govoriti talijanski jezik.

Člankom 34 tog ugovora Kraljevina Italija priznala je pravni validitet braka sklopljenog u katoličkim crkvama i njegovo podvrgavanje regulama kanonskog prava, zbog tog se takvi brakovi praktički nisu mogli rastaviti i proglasiti ništetnima, jer su o njima mogli odlučivati samo crkveni sudovi, koji u principu nisu odobravali razvod.

Država je člankom 36. tog konkordata pristala omogućiti vjeronauk u javnim osnovnim i srednjim školama i priznala biskupima pravo imenovanja (ili razrješenja) nastavnika koji će vršiti tu nastavu i odobravanja udžbenika koje će koristili.

Potpisivanjem novog konkordata 1985. katoličanstvo više nije bilo državna religija Italije. Ova promjena statusa dovela je do velikog broja promjena u talijanskom društvu. Od svih je možda najznačajnije to što vjeronauk više nije obavezan u javnim školama. Novi konkordat također je dirnuo i dotad stečena prava kao što je oslobođenje od poreza za vjerske institucije i vlasništvo nad židovskim katakombama.

## Reference

## Vanjske veze

* *Tekst Lateranskog ugovora* (`en`)
* *Lateran Treaty* (`en`)
# Toskana

**Regione Toscana**
|  |
|  |
| **Glavni grad** | Firenca
 |
| **Predsjednik** | Claudio Martini (*Olive Tree*)
 |
| **Pokrajine** | Arezzo Firenca Grosseto Livorno Lucca Massa-Carrara Pisa Pistoia Prato Siena
 |
| **Broj općina** | 287
 |
| **Površina** | 22,990 km²
 |
|  | 5. u Italiji (7.6 % Italije)
 |
| **Stanovništvo** (2001)  - Ukupno
 - Poredak
 - Gustoća

 |  3,497,806 9. (6.1 %) 152/km²
 |
|  |
| Mapa pokazuje položaj regije Toskana u Italiji
 |

**Toskana** (tal. *Toscana*) je regija u središnjoj Italiji. Toskana graniči sa regijama Lacij (na jugu), Umbrija (na istoku), Emilia-Romagna i Ligurija (na sjeveru), dok se zapadno od regije nalazi Tirensko more. Toskana slovi kao jedno od najljepših dijelova Italije, a ima i oko 120 zaštićenih područja prirode.

Poznata turistička odredišta u Toskani su Firenca, Pisa, Lucca, Maremma (u Provinciji Grosseto), Crete Senesi, Lunigiana i Siena

## Historija

## Provincije Toskane

* Arezzo
* Firenca (Firenze)
* Grosseto
* Livorno
* Lucca
* Massa-Carrara
* Pisa
* Pistoia
* Prato
* Siena

## Vanjske veze

* Regione Toscana (Official page) Arhivirano 2010-10-04 na Wayback Machine-u
* Turismo in Toscana Arhivirano 2005-11-11 na Wayback Machine-u
# Latina

*Za ostale upotrebe, pogledajte Latina (razvrstavanje).*

| Latina Comune di Latina |
| --- |
| Piazza del PopoloPiazza del Popolo |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Lazio
 |
| **Provincija** | Latina
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Damiano Coletta
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 277 km²
 |
| **Visina** | 21 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011)
 |
|  - **Grad** | 117.892
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 04100, 04010, 04013
 |
| **Pozivni broj** | 0773
 |
| **Službene stranice** www.comune.latina
 |
| Karta
 |
| Latinaclass=notpageimage| Latina na karti Italije |

**Latina** je glavni grad istoimene talijanske provincije Latine u Laciju. Grad je 2011. imao 117.892 stanovnika. Latina je jedan od najmlađih gradova u Italiji. Uz Imperiju i Apriliju, jedini je veći grad kojeg su osnovali fašisti.

## Geografija

Latina se prostire na terenu nekadašnje močvare Agro Pontino, udaljen oko 64 km jugoistočno od regionalnog centra Rima.

## Historija

Katedrala San Marco
Latina je novi grad, nastao 1932. kada je isušena dotadašnja močvara, što je bio jedan od velikih projekata javnih radova i reobnove Italije Benita Mussolinija. Grad je nazvan Littoria i 1934. postao je administrativni centar novoosnovane istoimene provincije Littorije, izdvojene iz dotadašnje Rimske provincije. Nakon Drugog svjetskog rata, grad i provincija su 1947. prezvani u Latina.

## Privreda

Latina je industrijski grad sa velikom šećeranom, tvornicom konzervi i stakla. Pored grada nalazi se nuklearna elektrana izgrađena između 1958. i 1962. godine.

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Palos de la Frontera
* Farroupilha
 | * Birkenhead
* Oświęcim
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada (`it`)
* *Latina* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Univerzitet Sapienza u Rimu

| Univerzitet Sapienza u Rimu |
| --- |
| Sapienza – Università di Roma |
| latinski: *Studium Urbis* |
|  |
|  |
| Historija |
| Moto | *Il futuro è passato qui* |
| Osnivanje | 1303. |
| Generalno |
| Vrsta | javni univerzitet |
| Administracija |
| Rektor | Dr. Eugenio Gaudio |
| Admin. osoblje | 8,000 |
| Studenti |
| Broj studenata | 112,564 |
| Boje |           |
| Udruženja | ERASMUS, AUE |
| Lokacija |
| Sjedište   – grad   – država |  Rim Italija |
| Kampus | urbani |
| Službene stranice |
| uniroma1.it |

**Univerzitet Sapienza u Rimu** (italijanski: *Sapienza–Università di Roma*, latinski: *Studium Urbis*) poznat i pod kraćim imenom **Sapienza** ili Univerzitet u Rimu, autonomni je javni univerzitet koji se nalazi u glavnom gradu Italije Rimu. Sapienza je najveći univerzitet u Italiji i u Evropi po broju studenata, i najstariji od četiri javna rimska univerziteta. Riječ *sapienzna* znači *mudrost* ili *znanje*. Prema *QS World University Rankings* iz 2010. ovaj je univerzitet smješten na 190. mjesto u svijetu. Osnutak institucije seže u daleku 1303. godinu što ju svrstava među starije univerzitete na kontinentu i svijetu. Sapienza je široko priznata kao jedan od najuglednijih univerziteta na evropskom kontinentu.

## Historija

Univerzitet Sapienza u Rimu osnovan je 1303. godine na osnovi papinske bule koju je 20. aprila iste godine izdao papa Bonifacije VIII. Papina namjera je bila da pokrene teološke studije koji će biti pod njegovom izravnijom kontrolom od sličnih studija na Univerzitetu u Bologni i Padovanskom univerzitetu. 1431. godine papa Eugen IV u potpunosti je reorganizirao studij sa novom bulom kojom je studentima i predavačima dodijelio najšire privilegije i odlučio da univerzitet treba organizirati u četiri odvojene škole; pravnu, medicinsku, teološku i filozofsku. Isti je papa uveo i novi porez na vino kroz koji su sakupljana sredstva za rad univerziteta. Od novca sakupljenog porezom kupljena je i palača *Sant'Ivo alla Sapienza* koja je kasnije pretvorena u crkvu.

Dani blagostanja završili su 1527. godine kada su španjolske i svete rimske snage izvršile Pljačku Rima. Te je godine studij zatvoren, a neki od njegovih profesora i studenata su stradali. Papa Pavao III ponovno je otvorio univerzitet nedugo nakon početka njegova pontifikata 1534. godine.

U 1650-im godinama univerzitet je postao poznat pod nazivom Sapienza *(mudrost)* te je takav naziv zadržan do danas. 1870. godine, po završetku procesa ujedinjenja Italije, institucija je prestala biti papinski univerzitet i postala je javni unierzitet talijanskog glavnog grada.

## Povezano

* Rim

## Reference

## Vanjske veze

* (`it`) Službena stranica
# Rome (TV serija)

| *Rome* |
| --- |
| Uvodni kadar (1. sezona) |
| Žanr | historijska serija |
| Kreator | Bruno Heller John Milius William J. MacDonald |
| Režija | Michael Apted |
| Nastupaju | Kevin McKidd Ray Stevenson Polly Walker Max Pirkis Simon Woods Lindsay Duncan James Purefoy Ciarán Hinds Tobias Menzies Kerry Condon Indira Varma Allen Leech Camilla Rutherford |
| Kompozitor(i) | Jeff Beal |
| Zemlja porijekla |  Italija  Ujedinjeno Kraljevstvo  Sjedinjene Države |
| Jezik/ci | engleski |
| Broj sezona | 2 |
| Broj epizoda | 22 (Lista epizoda) |
| Produkcija |
| Izvršni producent(i) | Bruno Heller John Milius William J. MacDonald Frank Doelger Anne Thomopoulos John Melfi |
| Fotografija | Alik Sakharov, ASC Martin Kenzie Marco Pontecorvo |
| Trajanje | 50 min. |
| Emitiranje |
| Originalni kanal | BBC / HBO / RAI |
| Originalno prikazivanje | 28. augusta 2005 (2005-08-28) – 25. marta 2007 (2007-03-25) |
| Eksterni linkovi |
| Službene stranice |

Rome (na prostoru bivše Jugoslavije distribuiran pod naslovom Stari Rim ili Rim) je američko-britansko-italijanska TV serija historijskog žanra koja se originalno prikazivala od 2005. do 2007 na programu britanskog BBC-ja, italijanskog RAI-ja i američke kablovske mreže HBO. Radnja serije je smještena u drevni Rim u burnom periodu transformacije Republike u Carstvo; započinje sa krajem galskih ratova 52. pne. a završava Oktavijanovim osvajanjem apsolutne vlasti nakon pobjede nad Markom Antonijem i Kleopatrom 30. pne. Protagonisti serije su Lucije Voren (koga tumači Kevin McKidd) i Tit Pulon (koga tumači Ray Stevenson), dva "obična" Rimljana koji sticajem okolnosti postaju svjedoci ili aktivno sudjeluju u mnogim važnim događajima.

Serija je predstavljala koprodukciju nekoliko najuglednijih televizijskih kuća svijeta, a s budžetom od 110 miliona dolara jedan od najskupljih projekata u televizijskoj historiji. Najvećim je dijelom snimana u znamenitim rimskim studijima Cinecitta. Usprkos uglavnom pohvalnim kritikama, nakon dvije sezone je odlučeno da se snimanje obustavi, pri čemu se kao razlog navodila visoka cijena, odnosno nesklonost BBC-ja da sudjeluje u daljem projektu.

## Vanjske veze

* Službeni veb-sajt on BBC.co.uk
* Službeni veb-sajt on RAI.it
* *Rome* na sajtu IMDb
# Palazzo Barberini

| Palazzo Barberini |
| --- |
| Orginalni izgled palačeOrginalni izgled palače |
| Mjesto
 | Rim
 |
| Država
 |  Italija
 |
| Vrijeme gradnje | 1627. - 1633.
 |
| Naručitelj
 | Papa Urban VIII.
 |
| Korisnik
 | Galleria Nazionale d'Arte Antica
 |
| Tip građevine
 | palača
 |
| Arhitektonski stil | barok
 |
| **Arhitekti i izvođači radova** |
| Arhitekt
 | Carlo Maderno, Gian Lorenzo Bernini, Francesco Borromini
 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |

**Palazzo Barberini** je barokna palača iz 17. vijeka u historijskom centru Rima na Piazzi Barberini. U njoj je danas smješten dio muzeja Galleria Nazionale d'Arte Antica s finom kolekcijom renesansnih i baroknih slika.

## Historija

Sve je počelo 1623. kada je Maffeo Barberini izabran za papu pod imenom Urban VIII.. Dvije godine kasnije kupio je vilu na brdu Kvirinal, koja je nekad pripadala porodici Sforza, za svoje ambiciozne nećake. Za uređenje i adaptaciju vile angažirao je arhitekta Carla Maderna, koji je palaču počeo graditi 1627. uz pomoć nećaka Borrominija. Maderno je ingeniozno odlučio da ne sruši staru vilu, već mu je ona poslužila kao veza između dva nova krila koja je počeo podizati. Taj novi tlocrt u obliku slova H, bio je velik doprinos baroknoj arhitekturi, jer je omogućio da se između krila podižu vrtovi s egzotičnim biljem i tajnim labirintima.

Vrt i fasada palače danas
Borrominijeve spiralne stepenice
Danas se u palaču i muzej ulazi iz ulice Via delle Quattro Fontane kroz portik kog je vjerojatno projektirao Bernini, jer je on 1629. preuzeo gradilište , kad je Maderno umro. Srce palače je veliki salon kog je oslikao veličanstvenom stropnom freskom Pietro da Cortona. Do te monumentalne prostorije može se doći preko Berninijeva kvadratnog stepeništa i izvanrednih spiralnih stepenica, koje je najvjerojatnije projektirao i izveo Borromini. Počevši od oko 1620. pa sve do sredine 18. vijeka brojni umjetnici i zanatlije neprekidno su radili na ukrašavanju enterijera. Tokom 18. vijeka Cornelia Costanza, posljednji direktni nasljednik porodice Barberini, podigla je još jedan kat u stilu rokokoa sa stanom, u kom su njeni nasljednici živjeli sve do 1955. godine.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Galerije Barberini* (`it`)
# L'Osservatore Romano

| L'Osservatore Romano |
| --- |
| Tip | dnevnik na talijanskom tjednik na inim jezicima |
| Format | široki |
| Osnivanje | 1. srpnja 1861. |
| Jezik | talijanski (dnevno) engleski, španjolski portugalski |
| Sjedište | Vatikan |
| Službeni website |  |

L'Osservatore Romano je vatikanski tiskani dnevnik.

U prijevodu mu ime znači "Rimski promatrač".

Pokriva javne aktivnosti Vatikana, objavljuje izdanja važnih crkvenih osoba te tiska službene vatikanske dokumente, nakon što su isti bili službeno objavljeni.

Krilatica ovih dnevnih novina je "*unicuique suum*" ("svakome po djelima njegovim") (iz rečenice: "*Jer će doći Sin čovječji s anđelima svojim u slavi Oca svojega i tada će vratiti **svakome po djelima njegovim**.* ") i "*non praevalebunt*" (iz rečenice: "*I ja tebi kažem: "Ti si Petar. Na toj hridini sagradit ću Crkvu svoju, i vrata paklena **neće je nadvladati .) (iz Evanđelja po Mateju, 16.).
Otisnuta je ispod zaglavlja.

Prvi broj je tiskan u Rimu 1. srpnja 1861., par mjeseca nakon ujedinjenja Italije 17. ožujka 1861..

Dodatak "*dnevna novina*" je unesen 31. ožujka 1862.. "L'Osservatorea Romana" se izdaje na raznim jezicima (slijedi popis po godinama prvog izdanja na navedenom jeziku):

* dnevno na talijanskom (1861.)
* tjedno na francuskom (1949.)

* tjedno na talijanskom (1950.)
* tjedno na engleskom (1968.)
* tjedno na španjolskom (1969.)
* tjedno na portugalskom (1970.)
* tjedno na njemačkom (1971.)
* mjesečno na poljskom (1980.)
* tjedno na malajalamu (2007.)

Dnevno izdanje "*L'Osservatorea Romana* se izdaje popodne, a datum na naslovnici je od idućeg dana, što često prouzročuje nesporazume.

Tjedno izdanje na engleskomk je izašlo prvi put 4. travnja 1968.. Po trenutačnom stanju (polovica srpnja 2007.), šalje ga se u više od 129 zemalja.

## Vanjske veze

* Naslovnica - novosti
* Sadržaj
* Korijeni
# Radiotelevisione Italiana

|  |
| --- |
| **RAI - Radiotelevisione Italiana S.p.A.** |
|  |
| Tip
 | Korporacija u vladinom vlasništvu
 |
| Žanr | Italijanska javna radiodifuzna služba |
| Osnovana
 | 1924
 |
| Osnivač | Italijanska vlada |
| Sjedište
 |  Saxa Rubra, Rim, Italija
 |
| Prihod | 3144 mil. €(2006) |
| Zaposlenika | 13248 (2008) |
| Odjeli | Rai Cinema Rai Way Rai Pubblicità Rai Teche Rai Fiction Rai Eri Rai Vaticano Rai Quirinale |
| Vlasnik | Italijansko ministarstvo ekonomskoj razvoja |
| Web-sajt | rai.it raiplay.it |

**Rai (Radio Televisione Italiana)**, do godine 1954. poznat kao **Radio Audizioni Italiane**, je italijanska državna javn kompanija za radiodifuziju koja je pod kontrolom nacionalnog parlamenta. RAI predstavlja najveću televizijsku kuću u Italija. Glavni su joj konkurent dvije privatne televizijske kompanije - Mediaset u vlasništvu premijera Silvija Berlusconija i Sky Italia.

Rai upravlja mnogim televizijskim kanalima i radio stanicama, emitirajući putem analognih zemaljskih (do 2013), i digitalnih te satelitskih i IPTV kanala. RAI je jedna 23 radiodifuzne organizacije koje su osnovale Evropsku radiodifuznu uniju 1950.

Polovica RAI-jevih prihoda dolazi od radio i TV-pretplate, a polovica od oglašavanja. RAI ima relativno visok udio [[publika|publikeod 43,55%.

RAI se emitira na tri glavna zemaljska kanala: Rai 1, Rai 2 and Rai 3.

Osim u Italiji, RAI-jev program je gledan i u nizu susjednih zemalja. U bivšoj Jugoslaviji se tako mogao pratiti u dijelovima tadašnje Slovenije, Hrvatske i Crne Gore te je dugo vremena bio najpopularniji strani TV-program.

## Fusnote

## Vanjske veze

* Rai.it
* RaiPlay
* Rai on YouTube
* Guide to channels on Astra satellites