Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bazilika sv. Pavla izvan zidina

Povijesno središte Rima, posjedi Svete Stolice u Rimu i Bazilika Svetog Pavla izvan zidina| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Italija |
| Registriran | 1980. (4. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | i, ii, iii, iv, vi |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

Klaustar bazilike iz 13. st.
**Bazilika sv. Pavla izvan zidina** (talijanski: *Basilica di San Paolo fuori le Mura*) jedna je od četiri velike rimske bazilike, zajedno s Bazilikom svetog Spasitelja i sv. Ivana Krstitelja i Ivana evanđeliste, Bazilikom sv. Marije Velike i Bazilikom sv. Petra. Sama bazilika smještena je u Rimu, izvan granica Aurelijevih zidina, odakle i dolazi "izvan zidina" u naslovu. Iako izvan Vatikanskog Grada, Lateranskim ugovorom bazilici je dodijeljen poseban eksteritorijalni status kao vlasništvo Svete Stolice.

﻿ / ﻿

## Historija

Mozaik u apsidi
Izgradnja bazilike započela je u vrijeme cara Konstantina Velikog na mjestu povijesnog groba sv. Pavla. Na mjestu te bazilike, oko 386. god., podignuta je veća. Na mozaiku slavoluka bazilike zapisano je kako je car Teodozije I. započeo njenu izgradnju, Honorije završio, a da je u doba pape Lava I. (440.-461.) Placidija baziliku obnovila i ukrasila. Uništena je u požaru 1823. god., a obnovljena je prema drevnim nacrtima u doba pape Pija IX., 1845. god.

## Odlike

Ispred bazilike se nalazi grandiozan četverostrani trijem (kvadriportik), koji obrubljuje 150 stupova, u stilu starokršćanskih bazilika, u čijem središtu je skulptura sv. Pavla s isukanim mačem. Pročelje je ukrašeno mozaicima u kojima dominira zlatno nebo i sjaj. Jedna od trojih vratiju su brončana, Sveta vrata, djelo Antonija Marainija (1930.).

Unutrašnjost te petorobrodne bazilike doima se veličanstveno s beskonačnim redovima stupova između kojih dopire svjetlost s dvostrukog reda prozora od alabastra. Strop je u renesansnom stilu ukrašen bijelim i zlatnim bojama, a pod je od reflektirajućeg mramora. Ispod slavoluka nalazi se urešeni brončani gotički baldahin (Arnolfo di Cambio) na četiri porfirna stupa iz 13. st., koji se tamnom bojom ocrtava na zlatnoj pozadini mozaika u apsidi. Mozaik na slavoluku je u 5. st. dala izraditi carica Gala Placidija. Između prozora i stupova nalazi se dugi red mozaičnih medaljona s portretima papa, od sv. Petra do pape Ivana Pavla II.

Ispod papinskog oltara, u konfesiji *Arca Marmorea* čuvaju se relikvije sv. Pavla. Zdesna se ulazi u kozmatski klaustar koji je uredio Vasselleto (1205.-1241.), koji se zbog rafiniranosti profila vijenaca te bogatstvu i eleganciji rezbarija i mozaika, smatra ponajboljim klesarskim djelom svoga vremena.
Pročelje prema Ostijskoj cesti (*Via Ostiense*) i zvonik su rad Polletija iz 1850. god.

* Unutrašnjost bazilike
* Sveta vrata
* Tlocrt bazilike
* Gotički ciborij (Arnolfo di Cambio)

## Poveznice

* Bazilika sv. Petra
* Bazilika Sv. Marije Velike
* Lateranska bazilika
* Svjetska baština u Italiji

## Vanjske veze

* Papinska bazilika sv. Pavla izvan zidina, službena stranica.
# Koloseum

Kolosej u Rimu, fotografija iz 2024.
**Koloseum** (Kolosej, izvorno: Colosseum), izvorno nazvan "Amfiteatar Flavijevaca", je amfiteatar u Rimu. Ime je dobio po kolosalnoj skulpturi cara Nerona koja se nalazila ispred amfiteatra.
U Koloseumu su održavane gladijatorske borbe, koje je moglo pratiti 50 000 gledatelja. Održavale su se i borbe sa životinjama i rijetko kada borbe s brodovima. U slučaju požara Kolosej bi se ispraznio za 10 minuta. Koloseum je 2007. uvršten među novih 7 svjetskih čuda.

 Unutarnji slojevi Koloseja Gradnja je započeta 72. za vrijeme cara Vespazijana, a dovršena desetak godina kasije za vrijeme vladavine njegova sina Domicijana.

Sagrađen u obliku velikog valjkastog tijela na eliptičnom tlocrtu, sa sjedištima koja se koso spuštaju prema borilištu – areni. Zidni plašt – omotač volumena – gotovo je nestao u otvorima arkada koje ga u tri kata raščlanjuju i kroz koje su hodnici dobivali svjetlost i zrak, a bile su ukrašene cijelim skulpturama. Čak su i uski dijelovi zida plastički naglašeni polu-stupovima, a gornji plašt pilastrima. Imao je 50 000 mjesta za sjedenje (i 10 000 mjesta za stajanje), pa čak i pokretni krov od platna. Bio je to veličanstveni kompleks graditeljstva i kiparstva koji je služio brojnim spektaklima. Održavane su i pomorske bitke s pravim brodovima; za te je prigode arena bivala potpuno ispunjena vodom, a kanal za dotok vode se još uvijek nalazi ispod crkve sv. Klementa, nedaleko Koloseja.

## Vanjske veze
# Panteon

**Panteon** (od grčke riječi *Πάνθειον* [1] - *pantheion*, doslovno "hram svioh bogova") se može odonosti na:

* Panteon (bogovi), riječ koja opisuje sve bogove u nekoj religiji, mitologiji ili fiktivnom univerzumu
* Hram posvećen svim bogovima neke religije
	+ Panteon (Rim), hram koji je (u današnjem obliku) sagrađen oko 125. n.e. kako bi se odala počast svim rimskim bogovima, a koji se danas koristi kao kršćanska crkva

Nekoliko zgrada je također dobilo naziv Panteon od kojih je najpoznatiji:

* Panteon (Pariz)

## Povezano

* Pantheon
# Circus Maximus

Circus Maximus
**Circus Maximus** je bila najveća građevina u drevnom Rimu, smještena u dolini između brežuljaka Palatine i Aventine. U njemu su održavane utrke dvokolica, ali i gladijatorske borbe.

Circus Maximus je izgrađen u vrijeme vladavine petog rimskog kralja Tarkvinija I. i prvobitno je služio za održavanje takmičenja, igara i festivala. Na početku je imao drvene tribine. Gaj Julije Cezar ga je proširio negdje oko 50. pne., kada je staza za utrke bile negdje oko 600 m duga i negdje oko 225 m široka, a Tit Flavije ga je zatvorio lukovima. Trajan je kasnije dogradio još 500 mjesta i proširio ložu imperatora kako bi bila vidljivija za gledatelje.

Najvažniji događaj koji su održavani u Cirkusu su utrke dvokolica. Na staze je moglo stati dvanaest dvokolica, a staze su bile odijeljene po dužini jedna od druge s dva egipatska obeliska, zvanih *spina*. Početak staze ili start se nazivao *carceres*, a mjesto okretaja *meta*. Dvokolice su vozile u suprotnom pravcu kazaljke na satu, u pravilu sedam puta. Najopasnije mjesto, ali i mjesto odluke utrke, je bio okretaj oko tih spina, jer su zavoji bili vrlo oštri. Zbog toga su vozači uprezali svojeg najboljeg konja na unutarnju stranu staze.

Danas je Circus Maximus travnata površina, na kojoj se još mogu prepoznati spine. Papa Siksto V. je u 16. stoljeću premjestio obelisk na trg *Piazza del Popolo* u Rimu. Na zavoju, iza kojeg počinje Via Appia, postoje neke oskudne arheološke iskopine.
# Aristokratija

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Aristokracija** ili **aristokratija** (grč. ἀρıστοϰρατία: vladavina najboljih, od ἄριστος: najbolji + κρατείν: vladati), vladavina plemstva ili privilegiranog višeg staleža i, s druge strane, naziv za nasljedni privilegirani stalež ili plemstvo, odn. gospodstvo, velikaše.

U širem značenju riječi aristokracija misli se na bogatiji sloj društva, na obitelj i nasljednike već dokazanih vlastodržaca, te na plemstvo koje je ostvarilo različite beneficije u društvu recimo kroz junaštvo u ratovima njihovih prednika.

Pripadnici aristokracije ne samo da imaju veća prava nego drugi ljudi, već tada imaju i veće obaveze da se vladaju pristojno, plemenito, uzvišeno i darežljivo. Oni su često bili stupovi društva, te ako je njihovo vladanje bilo uzvišeno, tada je i društvo u cjelini bilo prosperitetno. Vrijedi i obratno.

## Povezano

* oligarhija
* plutokracija
# Obelisk

*Obelisk* u Buenos Ajresu
**Obelisk** (grč. "mali ražanj") označava monolit s četiri stranice koji se sužava prema vrhu na kojem se nalazi *piramidion* prekriven pločicom *elektruma* (smesa zlata i srebra). Obelisci su se postavljali u paru ispred pilona hramova. Obelisk predstavlja simbol Sunca i podseća na istorijski kult uspravljenog kamena na kojem se "odmaralo" Sunce nakon zalaska.

Obelisk je kao i piramida u starom Egiptu predstavljao zrake boga sunca koje su postale kamen, kao i vezu ovoga i onoga sveta. Obelisci su postavljani ispred piramida i hramova. Postavljani su ispred hramova boga sunca Ra u Heliopolisu. U starome carstvu su obelisci bili bez ikakvih ukrasa, jedino je vrh bio obložen zlatom kako bi predstavljao sjaj sunca i s time moć boga sunca.
Ra je u pratnji svoje kćeri Mat, boginje dobroga reda, pravde i istine. Ra je nasledio Atuma, a smatrao se ocem faraona, koji je zbog toga imao i naziv sina Ra. Stoga su obelisci predstavljali vezu boga Ra i faraona.

Težina jednog velikog obeliska je iznosila između 200 i 500 tona. Rimski carevi su prenijeli u Rim 13 obeliska kao trofeje pobede Rima nad Egiptom. Neki su u ranom srednjem veku zbog svojih "paganskih" porekala bili uništeni.

## Vanjske veze

* Obelisk of the World (Shoji Okamoto)
* History of the Egyptian obelisks Arhivirano 2005-04-09 na Wayback Machine-u
* Obelisks in Rome (Andrea Pollett)
* Obelisks of Rome (series of articles in Platner's Topographical Dictionary of Ancient Rome)
* Obelischi di Roma
* History of the obelisk of Arles (in French)
* Octavo Edition of Domenico Fontana's bookArhivirano 2010-03-05 na Wayback Machine-u depicting how he erected the Vatican obelisk in 1586.
* National Geographic: "Researchers Lift Obelisk With Kite to Test Theory on Ancient Pyramids"
# Piazza Navona

| Piazza Navona |
| --- |
| Slika Hendrika Fransa van Linta s početka 18. vijekaSlika Hendrika Fransa van Linta s početka 18. vijeka |
| Mjesto
 | Rim
 |
| Država
 |  Italija
 |
| Tip građevine
 | trg
 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| Piazza Navona
 |

**Piazza Navona** je veliki trg smješten u historijskom centru Rima, zapadno od Panteona, jedan od najživljih trgova u Rimu s brojnim kafeima, restoranima i noćnim klubovima u susjedstvu. Piazza Navona je po mnogima jedan od najljepših rimskih trgova, zbog tri veličanstvene fontane i barokne crkve Sant'Agnese in Agone.

## Historija

### Domicijanov stadion

Trg se formirao na nekadašnjem Domicijanovom stadionu, kog je dao izgraditi rimski car Domicijan u 86. Kako je taj stadion imao veću arenu i od slavnog Koloseuma, uglavnom se koristio za festivale i velike sportske događaje, zbog toga je i današnji trg neobično dug.

Stadion je bio poznat i kao *Circus Agonalis* (natjecateljska arena), pretpostavlja se da se tokom vremena ime promijenilo iz *agone* u *navone* i na kraju u *navona*.

Na stadionu su se održavala sportska natjecanja, zabave i festivali sve do 1477., kad Navona postaje sajmište i pretvara se u trg. Doduše prikazi pomorskih bitaka održavali su se i kasnije između 17. i 19. vijeka, ali samo tokom augusta.

### Fontana četiri rijeke

Pogled na Fontanu četiri rijeke, Borrominijevu crkvu Sant'Agnese i obelisk
Glavna atrakcija na Piazzi Navona su tri fontane koje krase trg. Centralna i najveća fontana je Fontana dei Quattro Fiumi (Fontana četiri rijeke), podignuta između 1647. i 1651. po narudžbi pape Inocenta X.

Dizajn fontane je na početku povjeren Borrominiju, ali je na kraju dat njegovom velikom rivalu Berniniju. Fontana ima četiri skulpture, od kojih svaka predstavlja jednu od rijeka sa drugog kontinenta – Nil, Ganges, Dunav i Rio de la Plata. Alegorijske skulpture rijeka podupiru egipatski obelisk, koji je orginalno bio postavljen na Cirkusu Maxentiusu, nedaleko od Via Appia.

### Neptunova i Maurova fontana

Dvije druge fontane na trgu su Neptunova (Fontana del Nettuno) na sjevernom i Maurova fontana (Fontana del Moro) na južnoj strana trga.

Neptunovu fontanu, poznatu i pod imenom Calderari, podigao je 1576. Giacomo della Porta. Skulptura Neptuna okruženog morskim nimfama dodana je u 19. vijeku.

Giacomo della Porta je također sagradio i Maurovu fontanu, kojoj je još u 17. vijeku dodana centralna skulptura Maura koji drži delfina, djelo Berninija, tritoni su dodani u 19. vijeku.

### Crkva Sant'Agnese in Agone

Još jedan velika atrakcija trga je crkva Sant'Agnese in Agone, nju je papa Inocent X. naručio 1652., podignuta je na mjestu gdje je prema legendi sv. Agneza bila svezana gola, ali je čudom spašena od sramote jer joj je brzo izrasla kosa.

Frontalnu baroknu fasadu crkve projektirao je i podigao Borromini, Berninijev najveći rival. Izgradnja je započela tek dvije godine nakon završetka Berninijeve fontane, točno ispred ulaza u crkvu koja je dovršena 1670.

## Galerija slika

* Sajam na trgu
* Običan dan
* Borrominijeva crkva
* Navona iz drugog kuta

## Reference

## Vanjske veze

* Piazza Navona
# Fontana di Trevi

| Fontana Trevi
 |
| --- |
| Pogled na fontanuPogled na fontanu
 |
|  |
| **Država** |  Italija
 |

**Fontana Trevi** je ime monumentalne fontane u centru Rima, u rionu Trevi.

## Karakteristike i historija

Fontana Trevi jedan je od najpoznatiji primjer kasnobarokne umjetnosti, u kom se spretno kombinira velika snaga prirode s genijalnom teatarskom scenografijom, tako da masivni kameni blokovi te konstrukcije gotovo nestaju u dinamičnoj interakciji sa vodom koja se kaskadno slijeva do bazena fontane. U centru fontane nalazi se kočija u obliku školjke koju vuku tritoni i konji (morski konjići). Na vrhu kočije u centralnoj niši koči se autoritativna i svečana skulptura boga Okeana, a u bočnim nišama stoje skulpture boginja zdravlja i obilja.

Fontanu posvećenu moru podigao je Nicolo Salvi krajem 18. vijeka, ispred centralne fasade Palače Poli za pontifikata pape Klementa XII. Trg na kojem je izgrađena bio je od velikog značaja za Rima jer voda sve dok nije August podigao akvadukt Aqua Virgo bila od krucijalne važnosti za Trevi. O tome svjedoče arheološke iskopine vile iz neronovskih vremena sa velikom cisternom.

Fontana di Trevi danas je globalno slavna jer je bila scenografija brojnih poznatih filmova, od kojih je vjerojatno najpoznatiji *La dolce vita* od Federica Fellinija, sa scenom kad se sisata Anita Ekberg okupa u fontani. Fontana je poznata i po hodočasničkom običaju bacanja novčića preko ramena u bazen, kao njihov zalog za sreću da će se jednog dana vratiti u Rim. Svojevremeno su te kovanice skupljali rimski derani, uz silnu galamu i nepodopštine, a danas humanitarne organizacije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Trevi Fountain* (`en`)
# Nicola Salvi

| Nicola Salvi |
| --- |
| barok |
| Fontana di Trevi |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Rim, 6. august 1697. |
| Smrt | Rim, 8. februar 1751. |
| Nacionalnost | Talijan |
| Opus |
| Polje | arhitektura |
| Praksa | Rim |
| Znamenita djela |
| Fontana di Trevi |

**Nicola Salvi** (Rim, 6. august 1697. - Rim, 8. februar 1751.) bio je talijanski barokni arhitekt, poznat po Fontani di Trevi koju je podigao
krajem 18. vijeka.

## Biografija

Salvi je bio učenik Antonia Valerija i Antonia Canevarija, sa kojim je 1727. otišao u Portugal i radio sa njim kao njegov suradnik. Istakao se kao scenograf za vatromet organiziran 1728. na rimskoj Piazzi di Spagna. Nakon tog je 1732. sudjelovao na natječajima za fasadu
Bazilike San Giovanni in Laterano i Fontanu di Trevi, na kom je pobjedio.
Kod te fontane došao je na vidjelo njegov talent za teatarsku scenografiju, on se sjajno poigrao kontrastom između statičnog kamena i nezauztavljive
dinamike vode.
Dok je radio na fontani istovremeno se bavio i projektiranjem, negdje oko 1738. napravio je projekt za rekonstrukciju enterijera crkve Santa Maria in Gradi u Viterbu i
za kapelu sv. Ivana Krstitelja za lisabonsku crkvu São Roque i za proširenje palače Chigi-Odescalchi u Rimu 1745.

U svakom slučaju Fontana di Trevi ispala je njegov amblematski rad, kog nije uspio vidjeti jer su skulpture za fontanu isklesane tek nakon njegove smrti.

## Reference

## Vanjske veze

* *Salvi, Niccolò* (`it`)
# Asklepije

Asklepije, bog liječnika i ljekara
**Asklepije** (grč. **Ἀσκληπιός**, *Asklēpiós*; lat. *Aesculapius*) je bog liječništva, u rimskoj mitologiji Eskulap, a u egipatskoj mitologiji Imhotep. Simbol mu je zmija, a slavljen je dan prije Dioniza. Štovan je u Epidauru.

## Bog liječnik

Asklepije je sin Apolona i Koronide. Kad je odrastao, Kentaur Hiron ga je naučio liječenju. Atena mu je dala Meduzinu krv koja je imala magična svojstva - ako je uzeta s lijeve strane njezina tijela, smrtonosan je otrov, a ako je uzeta s desne strane, može oživljavati mrtve. Asklepijevi su sinovi također liječnici, a Asklepije se borio i u Trojanskom ratu.

## Smrt

Asklepije je nepromišljeno pokušao oživjeti mrtvaca Hipolita. Zeus ga je zato oborio munjom. Apolon je zato ubio Kiklope kako bi se osvetio Zeusu. Zato je Apolon morao odslužiti kaznu kod kralja Admeta na 10 godina. Ali ipak, ljudima je trebalo liječenje i bog koji će ih liječiti, pa je Zeus uskrsnuo Asklepija i postavio ga na nebo kao zviježđe Zmijonosac (Ophiuchus). On sada drži granu s dvije zmije. Zmije su simbol pomlađivanja. I Hermesov štap sadrži zmije.

## Vanjske veze

* Asklepije u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Asklepije u grčkoj mitologiji
# Frascati

| Frascati Città di Frascati |
| --- |
| Katedrala San Pietro ApostoloKatedrala San Pietro Apostolo |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Lacij
 |
| **Metropolitanski grad** | Rim
 |
| **Frazioni** | Cisternole, Cocciano, Pantano Secco, Prataporci, Selvotta, Vermicino |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Roberto Mastrosanti
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 22 km²
 |
| **Visina** | 320 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2009)
 |
|  - **Grad** | 19.830
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 00040
 |
| **Pozivni broj** | 06
 |
| **Službene stranice** www.comune.frascati.rm.it
 |
| Karta
 |
| Frascaticlass=notpageimage| Frascati na karti Italije
 |

**Frascati** je grad i komuna u Italiji. Grad leži 20 km jugoistočno od Rima u gorju Colli Albani u blizini antičkog grada Tusculuma.

Frascati je poznat po svom bijelom vinu Frascati DOC, danas je popularno izletište Rimljana, koji se za velikih vrućina odlaze osvježiti u taj gradić.

## Gradovi pobratimi

* Bad Godesberg, Njemačka
* Saint-Cloud, Francuska
* Kortrijk, Belgija
* Windsor and Maidenhead, Ujedinjeno Kraljevstvo

## Vanjske veze

* Comune Frascati (`it`)
# Pescara

| Pescara Città di Pescara |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Pečat** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **Regija** | Abruzzo
 |
| **Provincija** | Pescara
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Carlo Masci
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 33 km²
 |
| **Visina** | 0 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011)
 |
|  - **Grad** | 117.166
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 65100
 |
| **Pozivni broj** | 085
 |
| **Službene stranice** www.comune.Pescara
 |
| Karta
 |
| Pescaraclass=notpageimage| Pescara na karti Italije |

**Pescara** (latinski: *Aternum*) je glavni grad istoimene talijanske provincije Pescare. Grad ima 117.166 stanovnika.

## Geografija

Pescara leži na ušću rijeke Pescare u Jadransko more, udaljena 210 km sjeveroistočno od glavnog grada Rima.

## Historija

Centar grada
Rimski grad Aternum, na kome danas leži moderna Pescara, potpuno su razorila barbarska plemena za provala na Apeninski poluotok. Za ranog srednjeg vijeka na istom mjestu izniknulo je novo naselje Piscaria (mjesto bogato ribom) koje je također često razarano u kasnijim vremenima. Sve do 1927. Castellammare Adriatico, dio grada na lijevoj obali rijeke, bio je zaseban grad, a tada su se spojili u zajednički grad. Za vrijeme Drugog svjetskog rata Pescara je pretrpila teška bombardiranja od strane savezničke avijacije, pa je odmah nakon rata nanovo građena.

## Znamenitosti i školstvo

Za razliku od većine talijanskih gradova, Pescara nema puno starijih građevina jer je teško razorena za Drugog svjetskog rata od strane savezničke avijacije, tako da je najveća znamenitost grada rodna kuća pjesnika Gabrielea D’Annunzija iz 19. vijeka. Atrakcija je i nova katedrala San Cetteo podignuta od 1933. do 1938. na mjestu starije romaničke Santa Gerusalemme (na nagovor D’Annunzia). U gradu se nalazi kamp regionalnog Univerziteta D’Annunzio, kog Pescara dijeli sa Chietijem.

## Privreda

Turizam uz ribarstvo, danas je najvažnija privredna grana Pescare. Grad ima i nešto industrije koja proizvodi tekstil, prehrambene artikle, strojeve i električne aparate. Pescara ima i manje brodogradilište.

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Arcachon
* Miami Beach
* Lima
 | * Split
* Casale Monferrato
 |

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2021-01-17 na Wayback Machine-u (`it`)
* *Pescara* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

| immagine\_bandiera =
| dimensione\_flag\_immagine =
| sigillo\_immagine =
| dimensione\_timbro\_immagine | immagine\_bandiera =
| dimensione\_flag\_immagine =
| sigillo\_immagine =
| image\_seal\_size =
# Trolejbus

**Trolejbus** (eng. *trolley-bus*) je električno vozilo za gradski prijevoz putnika. Glavni pogon ostvaruje preko elektromotora koji mogu biti istosmjerni serijski ili trofazni asinhroni motori.

## Karakteristike

Karakteristike ovog vozila su:

Electromote in Berlin, 1882
Trolejbus
* po svom izgledu vrlo je sličan autobusu (ima gumene kotače, i volan - upravljač, kreće se izvan tračnica, iako postoje posebni sustavi vođenja korištenjem tračnica za autobuse)
* u stalnoj je vezi sa dvožičnom električnom kontaktnom mrežom preko dvije trole (oduzimači struje) čija je dužina oko 6 metara
* ima mogućnost bočnog kretanja u odnosu na os kontaktne mreže oko 5 metara (zbog mogućnosti promjene prometne trake na ulici ili zaobilaženja prepreka)

## Osnovna podjela

Prema osnovnoj podjeli trolejbusi se dijele na dvoosovinske sa jednodjelnom karoserijom i troosovinske zglobne sa dvodjelnom karoserijom, a osim njih postoje i trolejbusi na kat te trolejbusi sa prikolicom.

## Ostale izvedbe trolejbusa

Osim glavnog pogona i upravljanja postoje i trolejbusi:

* sa pomoćnim vučnim pogonom (za slučaj kvara glavnog pogona)
* sa dvojnim pogonom, odn. Diesel motorom sa električnim generatorom ili akumulatorima (služe za vožnju na dijelovima trase gdje nema kontaktne mreže)
* trolejbusi sa automatskim vođenjem po unaprijed određenoj trasi (unutar posebnih tračnica-vodilja koje automatski mijenjaju smjer kretanja, tj. vrše skretanje, ili bez njih)
* trolejbusi upravljani daljinskim upravljanjem.

* Kontaktna mreža trolejbusa
* Trolejbus u Beogradu
* Njemački trolejbus iz 1901. godine
* Treća generacija trolejbusa u Vancouveru

### Veze

* Autobus
* Električni autobus
* Zglobni autobus