Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Montreal

| Montréal Montréal
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Kanada
 |
| Pokrajina
 |  Quebec
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2011) | 1.649.519
 |
| Gustina stanovništva
 | 4.517,6 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Površina
 | 365,13 km²
 |
| MontréalMontréal (Kanade)
 |

**Montreal** ili **Montréal** je drugi po veličini grad u Kanadi i najveći grad provincije Kvebek. Prema rezultatima popisa 2011. u gradu je živelo 1.649.519 stanovnika. Montreal je drugi po veličini grad u svetu po broju ljudi koji pričaju francuski jezik, posle Pariza.

Montreal se nalazi u jugozapadnom delu Kvebeka, oko 270 kilometara jugozapadno od Kvebek Sitija (glavnog grada provincije Kvebek), 190 kilometara istočno od Otave (glavnog grada Kanade). Grad se nalazi na ostrvu Montreal, između reke St. Lorens i Otave.

Habitat 67, građevinski kompleks u stilu brutalizma, podignut za Svjetsku izložbu

## Međunarodni događaji

Montreal je domaćin brojnih važnih međunarodni događaja:

* Svjetska izložba, 1967. god.
* Ljetne Olimpijske igre, 1976. god,
* Grand Prix Kanada, Formula 1,
* Međunarodni džez festival, najveći na svijetu, rekord iz 2004. god.
* Festival komedije,
* Najveći svjetski muzički festival na francuskom jeziku.
* Nacionalna hokejaška liga, jedna od vodećih profesionalnih sportskih liga u Sjevernoj Americi, sa 6 ekipa iz Kanade. Ekipa iz Montreala je bila prvak 24 puta.

## Stanovništvo

Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 1.649.519 stanovnika, što je za 1,8 % više u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 1.620.693 žitelja.

Kretanje broja stanovnika
| 2006. | 2011.
 |
| --- | --- |
| 1.620.693
 | 1.649.519
 |

## Reference

## Vanjske veze
# Andorra la Vella

| Andorra la Vella
 |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Andora
 |
|  |
| **Visina** | 1.023 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2007.)
 |
|  - **Grad** | 24.574
 |
|  - **Gustoća** | 2.008 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | CET (UTC+1)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | CEST (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | AD500
 |
| **Službena stranica** www.andorralavella.ad
 |
| Karta
 |
| Položaj Andorra la Vella u Kneževini Andori Položaj Andorra la Vella u Kneževini Andori |

**Andora la Vella** (20.347 stanovnika 1990.) je glavni i najveći grad Andore. Nalazi se na jugu zemlje u uskoj pirenejskoj dolini Gran Valira. Glavni je grad *de facto* od 1287., a službeno od donošenja prvog andorskog ustava 1993. Sjedište je zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti. Najvažnije gospodarske grane su turizam i financije. Postoje i tvornice pokućstva i žestokih pića.
# Kopenhagen

| Kopenhagen København |
| --- |
| Stara luka Nyhavn u KopenhagenuStara luka Nyhavn u Kopenhagenu |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Danska
 |
| **Regija** | Hovedstaden
 |
| **Prvi spomen** | 11. stoljeće
 |
| **Osnivanje** | 1167.
 |
| **Status grada** | 13. stoljeće
 |
| **Nazvan po** | danski: "Købmandshavn" – trgovačka luka
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Ritt Bjerregaard
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Grad** | 88,25 km2 |
|  - **Urbano područje** | 455,61 km2 |
|  |
| **Stanovništvo** (2008.)
 |
|  - **Grad** | 509.861
 |
|  - **Gustoća** | 5.777 stanovnika/km2 |
|  - **Urbano područje** | 1.153.615
 |
|  - **Područje utjecaja** | 2.501.094
 |
|  |
| **Vremenska zona** | CET (UTC+1)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | CEST (UTC+2)
 |
| **Svetac zaštitnik** | Lucije I.
 |
| **Službene stranice** kk.dk
 |
| Karta
 |
| Kopenhagen
 |

**Kopenhagen** (danski *København*, od "Købmændenes Havn" – trgovčeva luka) je glavni i najveći grad Danske sa 1.345.562 stanovnika (2022) u većem gradskom području. Nalazi se na istočnoj obali Zelanda (danski *Sjælland*), s pogledom na grad Malme i švedsku obalu. Gradove su od 2000. godine povezani sa mostom Øresund.

## Geografija

Kopenhagen leži na istočnoj obali otoka Zeland (dan. *Sjælland*) i dijelom na otoku Amager. Od godine 2000. Øresundskim mostom spojen je sa švedskim gradom Malmöm. Na užem gradskom području živi oko pola milijuna ljudi, a u cijeloj gradskoj aglomeraciji oko 1,2 milijuna.

## Historija

Kopenhagen su oko 1000. godine osnovali danski kralj Sven I. i njegov sin Knut II. Veliki. Do polovice 12. stoljeća bio je malo ribarsko mjesto, a na važnosti je počeo dobivati 1167. godine, kada je postao biskupsko sjedište. Odlična prirodna luka pogodovala je razvoju trgovine i obrta i dala ime gradu. Grad je u tom razdoblju bio izložen napadima Hanzeatske lige, a 1254. je dobio gradska prava te 1536. postao prijestolnicom Danskog kraljevstva.

## Transport

Kopenhagen je najveća danska luka s brodskim vezama sa Švedskom, Norveškom, Njemačkom, Poljskom i Velikom Britanijom. Na otoku Amager nalazi se jedna od najvećih europskih i najveća skandinavska zračna luka – međunarodni
aerodrom Kastrup. Otok Sjælland spojen je s kopnom nizom mostova preko kojih vode željezničke i cestovne veze Kopenhagena s ostatkom Danske i Europe.

## Osobe povezane s Kopenhagenom

* Hans Christian Andersen
* Niels Bohr
* Tycho Brahe
* Nicolai Grundtvig
* Ludvig Holberg
* Søren Kierkegaard
* Michael Laudrup
* Jussi Adler-Olsen, pisac

## Gradovi prijatelji

* Pariz, Francuska
* Reykjavik, Island
* Prag, Češka
* San Francisco de Campeche, Meksiko

## Vanjske veze

* Službena stranica (`en`)
* Vodič kroz Kopenhagen (`en`) (`sv`)
# Astana

| Astana Астана
 |
| --- |
| Centar AstaneCentar Astane |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Kazahstan
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 722 km²
 |
| **Visina** | 347
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2004.)
 |
|  - **Grad** | 510 533
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+6 (UTC)
 |
| **Službene stranice** www.astana.kz
 |
| Karta
 |
| Astanaclass=notpageimage| Nursultan na karti Kazahstana |

**Astana** je od 1994. glavni grad Kazahstana od 510.533 stanovnika, prije tog perioda to je bio puno veća i starija Alma Ata (Almati). U svojoj nevelikoj historiji Astana je često mijenjala ime. Osnovana je 1824. kao **Akmolinsk**, pa se od 1961. do 1992. zvala **Celinograd**, a od 1992. do 1998. **Akmola** da bi ime *Astana* (što znači *prijestolnica* na kazaškom) dobila 1998. Ime je nanovo promijenjeno u ožujku 2019. godine, kada je nazvan **Nursultan** (ili **Nur-Sultan**) u čast bivšeg kazahstanskog predsjednika, Nursultana Nazarbajeva. To je ime ostalo do ustavnih promjena u rujnu 2022. godine, kada je ponovno vraćeno ime Astana.

## Geografija

Astana leži na obalama rijeke Išim, u sredini sjevernog Kazahstana, na raskršću Transkazahstanske i Južno sibirske željeznice.

## Historija

Astana je osnovan 1824. kao baza Akmolinsk (Akmola) ruske vojske, a 1868. postao je administrativni centar za taj kraj. Kad je 1939. broj stanovnika narastao na 33.000 grad je postao centar oblasti. Uloga grada narasla je sredinom 1950-ih za sovjetske kampanje naseljavanja djevičanskih, nenaseljenih krajeva. Tad je grad prezvan 1961. u *Celinograd* a postao je administrativni centar čitavog kraja (regije) u koji su ušle pet sjevernih oblasti tadašnje Kazaške SSR. Grad se u to vrijeme ubrzano razvio, pa su tad osnovani i brojni fakulteti (medicinski, građevinski, agronomski, pedagoški) i naučno istraživalački instituti.

Nakon stjecanja nezavisnosti 1992. prvi korak nove vlasti bila je promjena imena, pa je grad prezvan u *Akmola* što je na kazaškom znači *Bijeli grob*, da bi već 1994. odlučili preseliti u Akmolu sve vladine ustanove (taj proces dovršen je 1997).

Kontraverzni kazaški predsjednik Nursultan Nazarbajev potrošio je brdo novca (koji dolazi od nafte), angažirajući najpoznatije i najskuplje svjetske arhitekte na izgradnji nove prijestolnice, koju već zovu srednjoazijski Dubai. Japanski arhitekt Kurokawa Kisho radio je na urbanizmu i podigao brojne vladine palače od stakla i betona, između ostalog i Palaču vlade. Slavni britanski arhitekt Norman Foster projektirao je Palaču mira i suranje, piramidu od stakla i čelika visoku 62 metra, u kojoj je smještena opera i biblioteka.

## Privreda

Astana je prije i iznad svega grad administracije, koji ima i nešto industrije razvijene još za Sovjetskog saveza. To su tvornice željezničkih vagona i opreme, i tvornica poljodrivrednih strojeva. Astana je dobro povezan željeznicom sa svim važnijim gradovima u zemlji i Rusiji. Grad ima i veliki međunarodni aerodrom (IATA kod: NQZ, ICAO kod: UACC) koji je projektirao Kurokawa Kisho, sa vezama prema svim važnijim svjetskim aerodromima.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice grada* (kazaški)
* *Astana* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Vaduz

| Vaduz
 |
| --- |
| VaduzVaduz |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Lihtenštajn
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 17,3 km²
 |
| **Visina** | 455 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 5.203
 |
|  - **Gustoća** | 289 stanovnika/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | CET (UTC+1)
 |
|  - **Ljeto (DST)** | CEST (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 9490
 |
| **Službena stranica** www.vaduz.li
 |
| Karta
 |
| Položaj Vaduza u Lihtenštajnu Položaj Vaduza u Lihtenštajnu |

**Vaduc** je glavni grad Kneževine Lihtenštajn. Sedište je federalnog parlamenta. U gradu živi oko 5.000 stanovnika. Nalazi se na obali reke Rajne. Gradska katedrala je sedište katoličke biskupije.

Geografski položaj Vaduca: 47°8' severno, 9°31' istočno (47.1333° N 9.51667° E). [1] Arhivirano 2012-08-23 na Wayback Machine-u

Ime Vaduc je ili romanskog porekla, od latinskog akvadukt (varijanta: *avadutg*), ili potiče od nemačkog dijalektskog termina Valduč (*Valdutsch*, dolina nemaca).

U Vaducu se nalazi velika umetnička kolekcija, muzej. Grad ima razvijen turizam tokom cele godine.

## Historija

Vaduc se prvi put pominje 1150. Od sredine 14. veka zamak u Vaducu je sedište grofova Vaduca. Ovaj zamak su spalili Švajcarci 1499. Godine 1719. grofovija Vaduc i posed Šelenberg postali nezavisna kneževina pod imenom Lihtenštajn. Ova kneževina je dobila mesto u Rajhstagu 1723.

## Vanjske veze

* Fotografije
* www.vaduz.li
* Turizam
* Muzej
# San Marino (grad)

| San Marino Città di San Marino |
| --- |
| Pogled na tipičnu ulicu u gradu (Via Piana) i kamene kućePogled na tipičnu ulicu u gradu (Via Piana) i kamene kuće |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  San Marino
 |
| **Nazvan po** | svecu zaštitniku sv. Marinu
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **kapetan** | Alessandro Barulli
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 7,09 km²
 |
| **Visina** | 675
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2003.)
 |
|  - **Grad** | 4 493
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | RSM-47890
 |
| **Službena stranica** www.sanmarinosite.com
 |
| Karta
 |
| San Marinoclass=notpageimage| Grad San Marino na karti San Marina |

**San Marino** (talijanski: *Città di San Marino*) je glavni ali ne i najveći grad Republike San Marino od 4 493 stanovnika, po popisu iz 2003.

Historijski centar grada i Monte Titano su 2008. uvršteni na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao rijedak primjer očuvane arhitektonske baštine i male srednjovjekovne republike, koju nije narušio i ugrozio industrijski razvoj.

## Geografija

*San Marino* leži na obrocima planine Monte Titano (739 m) na Apeninskom poluotoku pored istočne obale Jadranskog mora i grada Riminija sa kojim je povezan autoputem.

## Historija

Toranj Guaita
Historija grada *San Marino* je identična sa historijom Republike San Marino.

## Znamenitosti

Historijski centar San Marina i Monte Titano| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  San Marino |
| Registriran | 2008. (32. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | iii |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

*San Marino* je grad uskih strmih uličica i kamenih kuća, koje su stare po par vijekova ili puno više.

Najveće atrakcije grada su:

* *Basilica di San Marino* koja se nalazi na sjeveroistoku grada, posvećena svecu zaštitniku - Svetom Marinu, čije se relikvije čuvaju u crkvi.

Sadašnja crkva je podignuta 1836. u neoklasičnom stilu na mjestu starije crkve iz 7. vijeka.

* *Palazzo Pubblico* koja je danas Palača vlade (u njoj su predsjednik i parlament). Nju je projektirao i podigao talijanski arhitekt Frencesco Azzurri iz Rima, od 1884.-1894. godine u neo-gotičkom stilu.
* Utvrda na vrhu Monte Titana
* 3 tornja po grebenima Monte Titana
* Trg Titano sa zgradom teatra iz 18. vijeka
* Samostan sv. Klare (Monastero di Santa Chiara) iz 14. vijeka
* Crkva sv. Franje (Chiesa di San Francesco) i istoimena gradska vrata.

## Privreda

U ne tako davnoj prošlosti glavna privredna aktivnost bio je kamenolom i klesarstvo, a danas su to turizam, trgovina i rad u državnoj administraciji.

Zbog blizine glavnih talijanskih turističkih centara (Rimini, Venecija, Firenca, Bologna, Ferrara, Ravenna) *San Marino* godišnje posjeti više od 3 milijuna posjetitelja (uobičajeno na jednodnevne izlete) od kojih su 85% Talijani.

## Gradovi prijatelji

*San Marino* ima ugovore o prijateljstvu sa slijedećim gradovima;

* Hrvatska, Rab
* Italija, San Leo
* Danska, Rønne

## Reference

## Vanjske veze

* *O San Marinu* na portalu Il portale della Repubblica di San Marino Arhivirano 2011-04-19 na Wayback Machine-u (`it`)
* *O San Marinu* na portalu Encyclopedia Italiana Treccani (`it`)
# Chinvali

Karta bivše Južnoosetijske autonomne oblasti, koja pokazuje krug s Chinvalijem i njegovu oklocu definiranu kao "Gruzijsko-osetijska zona konflikta."
**Chinvali** (također pisano kao **Tshinvali**, **Tskhinval**, **Cchinvali** ili **Cxinvali**; osetski: Цхинвал or Чъреба‎, **Tskhinval** ili **Ch'reba**, gruzijski: ცხინვალი), je glavni grad de facto nezavisne nepriznate države Južna Osetija, a koju priseže Gruzija. Prema službenoj administrativnoj podjeli Gruzije Chinvali je u regiji Shida Kartli.

Nalazi se na rijeci rijeci Veliki Liakhvi oko 100km sjeverozapadno od gruzijskog glavnog grada Tbilisija.

## Ime

Chinvali je gruzijsko ime ovog grada. Ono u prevodu znači *Zemlja grabova*. Nezvanično osetsko ime je Čreba. Od 1934. do 1961. grad se zvao Staljiniri.

## Istorija tokom gruzijsko-osetinskog sukoba

Grad je teško nastradao u etničkim sukobima 1990-1992. godine. Po uspostavljanju primirja, zapadni deo grada je bio pod osetskom kontrolom, a istočni pod gruzijskom. Od 1994. ovde je bila smeštena zajednička kontrolna komisija mirovnih snaga Rusije, Osetije i Gruzije pod pokroviteljstvom OEBS.

Dana 8. avgusta 2008. vojska Gruzije je uz artiljerijski napad ušla u Chinvali Nakon toga, osetske i ruske tenkovske snage su krenule u akciju odbacivanja gruzijskih snaga na početne položaje. Predsednik Gruzije, Mihail Sakašvili, je 9. avgusta naredio povlačenje iz Chinvalija. Prvi izveštaji su govorili o teškom razaranju grada, 1400 poginulih civila i hiljadama izbeglih..

## Stanovništvo

Do 1900, u tadašnjem selu Chinvaliju su uglavnom živeli Gruzini i Jermeni. Otkada je Chinvali postao glavni grad Južne Osetije 1922. tu su se doseljavali Oseti. Godine 1989. u gradu je živelo: 74 % Oseta, 16 % Gruzina i 9 % ostalih nacija.

## Izvori

* Tsotniahsvili, MM. (1986) (Georgian). *History of Tskhinvali*. Tskhinvali.
# Tiraspol

| Tiraspol
 |
| --- |
| Dom sovjeta (danas vladina zgrada)Dom sovjeta (danas vladina zgrada) |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Moldavija
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Andrej Bezbabtšenko
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 50 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Grad** | 133,807
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC)
 |
| **Pozivni broj** | + 373 533
 |
| **Službene stranice** www.tirasadmin
 |
| Karta
 |
| Tiraspol
 |

**Tiraspol** (ruski i ukrajinski *Тирасполь*) je drugi po veličini grad Moldavije, i
prijestolnica odmetnute Pridnjestrovske Moldavske Republike od 133,807 stanovnika.

Ime grada je sintagma od grčkih riječi *tiras* (Dnjestar) + pol (od polis - grad) = Grad na Dnjestru.

## Geografija

Tiraspol leži na obali rijeke Dnjestar na zapadu zemlje, tik uz granicu sa Ukrajinom
na željezničkoj pruzi Odesa - Kišinjev.

## Historija

Tiraspol je osnovao 1792. Aleksandar Suvorov kao utvrdu, koja je trebala štititi taj kraj, koji je nakon potpisivanja
Mirovnim ugovorom iz Iaşia 1792. pripao Ruskom Carstvu. Sam grad
osnovan je 1795., između 1924. - 1940. bio je prijestolnica
Moldavske Autonomne Sovjetske Socijalističke Republike osnovane od strane Sovjetskog Saveza na tlu Ukrajinske SSR,
kao odgovor na rumunjsku aneksiju Besarabije 1918.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata između 1941. - 1944., grad je bio okupiran od strane
rumunjsko - njemačke vojske i dio rumunjskog marionetskog
Guvernata Transnistrija. Tad je bio administrativni centar Istoimenog okruga Tiraspol (rumunjski *Județul Tiraspol*).

Tiraspol su oslobodile jedinice Crvene Armije - 1944. U gradu živi puno Rusa, koji se ne mire sa tim da žive u Moldaviji pa su osnovali međunarodno nepriznatu Pridnjestrovsku Moldavsku Republiku

## Privreda i školstvo

Današnji Tiraspol je centar poljoprivrednog kraja i snažan industrijski centar, u kom se proizvodi vino,
alkoholna pića, namještaj, tekstil, tepisi, staklo, prehrambeni i električni proizvodi.

Grad ima pedagoški fakultet.

## Gradovi prijatelji

|  |  |
| --- | --- |
| * Rusija, Kaluga
* Bjelorusija, Minsk
* Ukrajina, Nikolajev
* Njemačka, Eilenburg
* Rusija, Obninsk
 | * Rusija, Severodvinsk
* Gruzija, Suhumi
* Norveška, Trondheim
* Rusija, Volgograd
* Gruzija, Chinvali
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Tiraspola* Arhivirano 2018-11-12 na Wayback Machine-u (`ru`)
* *Tiraspol* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Tórshavn

| Tórshavn
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| **Nadimak:** Havn
 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Autonomna provincija** |  Farski otoci
 |
| **Utemeljen** | 10. stoljeće
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Heðin Mortensen
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 158 km2 |
| **Visina** | 24 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Grad** | 12,410
 |
|  - **Gustoća** | 78/km2 |
|  - **Područje utjecaja** | 20,015
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 125/km2 |
|  |
| **Poštanski broj** | 100
 |
| **Službena stranica**
 |

**Tórshavn** je glavni grad Føroyara ili Farskih otoka.

Ima 19 282 stanovnika.
Nalazi se na otoku Streymoy, a ime mu znači *Thorovo pristanište*, prema nordijskom bogu grmljavine, Thoru.

## Historija

Smatra se da je grad Torshavn osnovan još u 9. stoljeću, te se zbog toga smatra jednim od najstarijih glavnih gradova u sjevernoj Europi. Nakon što se neki Vikinzi nisu mogli podnjeti tiraniju njihovog vladara Harald I od Norveške, brodovima idu na zapad te dolaze do Farskih Otoka. Na Farskim otocima grade svoj parlament kojega su zvali *Ting* na poluotoku Tiganesu 825. godine. Do dolaska Vikinga otoci su bili nenaseljeno područje. U srednjem vijeku Torshavn, pa i cijeli otoci bili su pod vlašću Norveške krune. Do večeg razvoja grada dolazi tek nakon protestantske reformacije koje je Farske Otoke zahvatila 1539. godine. 1709. godine grad dolazi pod upravi Danske krune, te je pod njihovu upravu ostao do danas. Tijekom Drugog svjetskog rata vojska Velike Britanije okupirala je grad, da Nijemci ne bi mogli napadati Britaniju sa sjevera. Odmah nakon završetka rata, Britanija je Torshavn prepustila Danskoj.

## Politika

U Torshavnu se nalazi Farski parlament, poznatiji pod nazivom Løgting. Parlament se nalazi na poluotoku Tiganesu.

## Sport

U Torshavnu postoje četiri nogometna (Havnar Bóltfelag, B36 Tórshavn, Argja Bóltfelag, FRAM Ítróttarfelag i Undri) i tri rukometna kluba (Kyndil, Neistin i H71).

## Poznate lokacije

* Tiganes, stari dio grada, najstariji zapisi su stari više od 500 godina.
* Tórshavn Dome, druga najstarija crkve na Farskim Otocima.
* Torshavnska luka
* Skansin
* Listasavn Føroya, Farski muzej.
* Crkva Vesturkirkjan
* Povijesni muzej Hoyvík
* Botanički vrt, s oko 150 biljaka koje rastu na Farskim Otocima
* Kirkjubøur, najpoznatija povijasna lokacija na otocima
* Niels Finsens gøta, jedina pješačka ulica u gradu

## Institucije

* Løgting, Farski parlament
* Farska televizija
* Sveučilište
* Postverk Føroya, Farska pošta
* 12 Konzultata. Sljedeće države imaju svoje konzultate: Brazil, Finska, Francuska, Nizozemska, Island, Italija, Norveška, Rusija, Velika Britanija i Švedska.

## Gradovi prijatelji

* Asker
* Garðabær
* Jakobstad
* Mariehamn, Finska
* Eslöv
* Birkerød
# Mariehamn

| Mariehamn
 |
| --- |
| brod muzej *Pommern* u gradskoj lucibrod muzej *Pommern* u gradskoj luci |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| **Država** |  Finska
 |
| **autonomna regija** |  Åland
 |
| **Nazvan po** | ruskoj carici Mariji Aleksandrovnoj, supruzi cara Aleksandra II
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Edgar Vickström
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 20.75 km2 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Grad** | 11,286
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC)
 |
| **Službena stranica** www.mariehamn.ax
 |
| Karta
 |
|  |

**Mariehamn** (finski: *Maarianhamina*) je glavni grad Ålanda, autonomnog i demilitariziranog švedskog arhipelaga u Finskoj. Mariehamn je sedište Vlade i Parlamenta Ålanda, a u njemu živi i 40% ukupnog broja stanovnika arhipelaga. Kao i ostatak Ålanda i u Mariehamnu je švedki jedini službeni jezik u kojemu oko 88% stanovništva govori švedski kao materinji jezik.

## Historija i geografski položaj

gradska luka
Grad je dobio ime po ruskoj carici Mariji Aleksandrovnoj, supruzi cara Aleksandra II. Grad je osnovan 1861. oko sela Övernäs. Grad je smešten u uvali i u njoj se nalaze dve luke koje se ne lede u većem delu godine. Zapadna luka je važno međunarodno pristanište za plovilice iz Švedske, Estonije i Finske, naročito zbog posebnog statusa arhipelaga koji ga oslobađa određenih poreznih regulativa koji važe u Evropskom ekonomskom prostoru što omogućava *duty-free* prodaju dobara. 3 kilometra severozapadno od grada (u opštini Jomala) nalazi se i Aerodrom u Mariehamnu.

## Kultura i obrazovanje

unutrašnjost gradske biblioteke
Grad je sedište većeg broja regionalnih institucija i medija kao što su lokalne novine Ålandstidningen i Nya Åland, nekoliko lokalnih radio stanica i dve privatne televizijske stanice, TV Åland i Åland24 koje su smeštene u blizini grada. U gradu se nalazi i savremena biblioteka, a prva izdavačka delatnost započeta je 1891. godine. U gradu se nalazi i nekoliko građevina projektovanih od strane slavnog finskog arhitekte Larsa Soncka, koji se na arhipelag doselio još kao dete. Nekoliko građevina je projektovao i Hilda Hongell ali je samo deo njih sačuvan do danas. U gradu se nalazi i jedina visokoobrazovna institucija arhipelaga, Ålandski univerzitet primenjenih nauka, koji je osnovan 2003. spajanjem druge dve visoke škole (*Ålands yrkeshögskola* i *Ålands högskola*). U gradu je smješten i Muzej Ålanda osnovan 1963. godine.

## Galerija

* Crkva svetog Đorđa
*
* Švedski konzulat
* Parlament Ålanda

## Gradovi prijatelji

* Island, Kópavogur
* Norveška, Kragerø
* Estonija, Kuressaare
* Rusija, Lomonosov
* Danska, Slagelse
* Farski otoci, Tórshavn
* Finska, Valkeakoski
* Švedska, Visby

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica (`sv`)
* Službena turistička prezentacija (`en`)
* Putni vodič vezan za temu Mariehamn na Wikivodiču (`en`)
* Plan grada (`en`)
* Mariehamn. Tourist route Arhivirano 2008-10-27 na Wayback Machine-u (`ru`)
# Saint Peter Port

Glavna gradska crkva
**Sent Piter Port** (*St Peter Port*) je glavni grad Gernzija, kao i najveći lučki grad na ostrvu. Prema podacima iz 2001. godine, grad je imao 16.488 stanovnika. Na gernzijskom i francuskom, istorijskim službenim jezicima ostrva, naziv grada i okoline dolazi od naziva parohije Sen Pjer Port, prema Sen Pjer Di Boa.

## Vanjske veze

* turističke ingormacije o gradu Arhivirano 2006-08-16 na Wayback Machine-u
# Saint Helier

**Sent Helije** (Jèrriais: St Hélyi) je jedan od 12 okruga i najveće mesto na Džersiju, najvećem od kanalskih ostrva u Lamanšu. Ima 28.000 stanovnika je i glavni je grad (iako nije sedište Vlade).

Prostire se na 10,6 km² što je 9% površine ostrva.

Ime je dobio po Svetom Heleriju iz 6. veka. Njegov dan se slavi 16. jula.