Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mizoram

| Mizoram
 |
| --- |
| Mizoram - मिज़ोरम
 |
| Država: | Indija
 |
| Glavni grad:
 | Ajzavl
 |
| Površina:
 | 21.081 km²
 |
| Stanovništvo:
 | 888.573 *(2001)*
 |
| Gustina stanovništva: | 42 stan./km²
 |
| Jezik:
 | orija, engleski
 |
| Religija:
 |  |
| Veb-sajt:
 | mizoram.gov.in Arhivirano 2004-12-02 na Wayback Machine-u
 |
| Mapa
 |
|  |

**Mizoram** je savezna država Indije sa površinom od 21.081 km² i 888.573 stanovnika (stanje: 1. jan. 2001). Mizoram se nalazi na istoku Indije, na granici sa Mijanmarom na istoku i Bangladešom na zapadu .

## Historija

Poreklo plemena Mizos je misterija. Pretpostavlja se da su bili deo mongolskog vala, koji je najpre došao u Kinu, a kasnije u Indiju. Mizoram je postao deo Britanske Indije 1895. Kada je Indija postala nezavisna Mizoram je bio deo Asama do 1972., kada je postao savezna teritorija. Tokom 1959. Mizam je zahvatila velika glad. Cvetanje bambusa je povećalo broj pacova. Nakon što su pojeli semenje bambusa, okrenuli su se žitaricama. Pacovi su pojeli gotovo celu žetvu, tako da je stanovništvo Mizorama jelo korenje i lišće. Bilo je mnogo umrlih od gladi. Jedna organizacija, koja je zahtevala da se Mizoramu pruži pomoć počela je posle velike gladi, zahtevati da Mizoram postane nezavisan. Drugi su se borili da Mizoram postane država unutar Indije. Došlo je do nemira. Delegacija Mizorama je 1971. tražila od Indire Gandi da Mizoram postane indijska država. Indira Gandi je odobrila status savezne teritorije što Mizoram postaje 1972. Mizoram je postao indijska država 1987.

## Geografija i klima

Planinsko je područje sa velikim kanjonima nekoliko reka. Prosečna visina planina na zapadu Mizorama je oko 1000 metara, a na istoku 1300 metara. Mnoga područja su dostupna samo kanjonima reka. Nalazi se pod dejstvom umerene klime sa jako mnogo monsumskih kiša. Leta nisu vruća, a zime nisu jako hladne. Tokom zime temparatura je od 11 °C do 21 °C, a leti je temparatura od 20 °C, do 29 °C. Najviše kiše padne tokom monsumske sezone od maja do septembra. Prosečna količina padvina je 2540 mm godišnje. U tom području se nalaze mnoge tropske biljke.

## Ekonomija

OKo 30% Mizorama se nalazi pod šumama bambusa. Iako je veliki deo tih šuma neiskorišten, u Mizoramu se seče 30 miliona tona bambusa, što predstavlja 40% indijske seče bambusa. Sa bambusom nastupaju problemi kad procveta, Nakon cvetanja bambus je gotov. To se desilo 2006. i dešava se jednom u 40 i više godina . Tada je potrebno da se umirući bambus isčupa i da se zasade novi. Cvetanje bambusa doprinosi povećanju broja pacova, a oni uništavaju polja pirinača. Istorijski su zabilježene gladi povezane sa cvetanjem bambusa 1862, 1911 i 1959. Više od 70% stanovništva je angažovano u poljoprivredi.

## Demografija

Veliki deo stanovništva se smatra Mizosima, ali podeljeni su u plemena. Najveće pleme je Lušaj, kome pripada dve trećine stanovništva. Oko 87% stanovništva Mizorama su hrišćani. Ima budista i hinduista. Zadnjih dekada brojna plemena iz Mizorama, Asama i Manipura počela su se identifikovati sa Jevrejima. Kolektivno su poznati pod imenom Bnej Menaše. Oni veruju da su etnički Jevreji, potomci jednog izgubljenog jevrejskog plemena.
# Megalaja

**Meghalaya**  pronunciation (Devanagari: मेघालय) je mala država u sjeveroistočnoj Indiji. Riječ "Meghalaya" doslovno znači "Boravište oblaka" na hindiju i sanskritu. Meghalaya je brodvit pojas u istočnom dijelu zemlje dug oko 300 km (u smjeru zapad-istok) i širok 100 km, s ukupnom površinom od oko 22.429 km². Stanovništvo je brojalo 2,175.000 ljdui 2000. Država na sjeveru graniči sa Assamom a na jugu s Bangladešom. Glavni grad je Shillong, koji ima oko 260.000 stanovnika.

Oko trećina države je pošumljena. Ekoregija subtropskih šuma Meghalaye se nalazi u državi; brdske šume se razlikuju od nizinskih tropskih šuma na sjeveru i jugu. Šume Meghalaye su poznate po biodiverzitetu sisavaca, ptica i biljaka.

## Vanjske veze

* Stranica države Meghalaya Arhivirano 2008-12-19 na Wayback Machine-u
* Professionals of the North East across the world Arhivirano 2007-04-18 na Wayback Machine-u
* History of Meghalaya Legislative Assembly Arhivirano 2011-07-21 na Wayback Machine-u
* Info on the indigenous Hmar people of Northeast India Arhivirano 2002-06-25 na Wayback Machine-u
* St. Edmund's College, Shillong (Meghalaya)
* North Liberty English School, Jowai(Meghalaya) Arhivirano 2007-12-14 na Wayback Machine-u
* National Geographic Article on Meghalayan Subtropical Forests
# Tripura

| Tripura
 |
| --- |
| Tripura - त्रिपुरा
 |
| Država: | Indija
 |
| Glavni grad:
 | Agartala
 |
| Površina:
 | 10.452 km²
 |
| Stanovništvo:
 | 3.191.168 *(2001)*
 |
| Gustina stanovništva: | 304 stan./km²
 |
| Jezik:
 | bengalski , kokborok
 |
| Religija:
 |  |
| Veb-sajt:
 | tripura.nic.in
 |
| Mapa
 |
|  |

**Tripur** je savezna država Indije sa površinom od 10.452 km² i 3.191.168 stanovnika (stanje: 1. jan. 2001). Glavni grad je Agartala.

## Geografija

Tripura se nalazi u severoistočnom delu Indije. Okružen je sa severa, zapada i juga Bangladešom. Sa ostatkom Indije je povezana preko Asama i Mizorama. Ima površinu od 10.452 km² . Tripura je dosta brdovovita, iako većina stanovništva živi u nizijama.

## Historija

Tripura je bila kraljevina pre ujedinjenja sa Indijom. Kraljevi Tripura su vladali 3 hiljade godina pre ujedinjenja sa Indijom. Glavni grad kraljevstva je bio Udajpur, koji se tada zvao Rangamati. Glavni grad se pomerio u staru Agartalu u 18. veku, a u sadašnju agartalu u 19. veku. Tripura je bila pod dominacijom Mogula, a kasnije Britanaca. Pojavio se antimonarhistički pokret, koji je uspeo da ujedini Tripuru sa Indijom. Većinu stanovništva čine hindu Bengalci, a većina njih predstavlja izbeglice iz Istočnog Pakistana (Bangladeša) nakon nezavisnosti iz 1947. Tripura je 1947. postala deo Indije.

## Ekonomija

Palata u Agartali
Poljoprivreda je glavna delatnost u Tripuri i sa pridruženim delatnostima zapošljava 64% radne snage. Čaj i sirova guma predstavljaju značajne poljoprivredne proizvode. Zanatstvo, posebno ono bazirano na bambusu predstavlja takođe značajan deo ekonomije. Postoji dosta kvalitetnog drveta u šumama Tripure. Naznačajniji mineralni resursi su nafta i gas. Industrijski sektor je još uvek veoma slabo razvijen.
# Andamanski i Nikobarski otoci

Karta Andamanskih i Nikobarskih Otoka s posebno detaljnim područjem oko Port Blaira

**Andamanski i Nikobarski Otoci**  izgovor (tamilski: அந்தமான் நிகோபார் தீவுகள், hindi: अंडमान और निकोबार द्वीप) je Unijska teritorija Indije. Neformalno se kao ime teritorije često koristi skraćenica **A & N Otoci** ili **ANI**. Smještena je u Indijskom Oceanu, u južnom dijelu Bengalskog zaljeva. Sastoji se od dvije grupe otoka - Andamanskih i Nikobarskih Otoka - koji dijele Andamansko more od istočnog dijela Indijskog Oceana. Te dvije grupe dijeli 10° N paralela, s time da su Andamani sjeverno od te geografske širine, a Nikobari južni. Glavni grad teritorije je Andamanski grad Port Blair.

Stanovništvo teritorije je prema posljednjem (2001) Popisu stanovništva u Indiji brojalo 356.152 ljudi. Ukpna kopnena površina teritorije iznosi otprilike 8.249 km².

## Vanjske veze

* Andaman & Nicobar Administration Web site
* Beaches in Andaman & Nicobar Islands
* The Andman Association Arhivirano 2013-10-20 na Wayback Machine-u
* The People of Andaman & Nicobar Islands
* Travel Port Blair
* Indian Reef Region - Andaman and Nicobar Islands Arhivirano 2012-04-15 na Wayback Machine-u
* Andaman and Nicobar Florist
* Andaman & Nicobar Islands official tourism website Arhivirano 2009-05-20 na Wayback Machine-u
* Andaman Beaches Travel Arhivirano 2007-11-01 na Wayback Machine-u
* Andaman & Nicobar Pictures Arhivirano 2007-10-27 na Wayback Machine-u
# Čandigar

**Čandigar** je grad u Indiji, koji je glavni grad dve indijske države: Pendžaba i Harajane. Grad administrativno ne pripada nijednoj od te dve države, nego je savezna teritorija Indije. Nalazi se na granici indijskog Pendžaba i Harajane. Čandigar ima 808.796 stanovnika (2001.).

## Historija

Posle podele Indije 1947. Pendžab je takođe podeljen na indijski i pakistanski deo. Dotadašnji glavni grad Pendžaba Lahor ostao je u Pakistanu. U Indiji je odlučeno da se sagradi novi grad, koji će biti glavni grad indijskog dela Pendžaba. Džavaharlal Nehru se lično založio za projekt izgradnje novoga grada. Nehru je naglasio da Čandigar treba postati simbol indijske vere u budućnost. Jugoistočni deo indijskog Pendžaba u kome se govorio hindi odvojio se 1966. u posebnu indijsku državu Harajanu. Čandigar je bio na granici te dve države i ostao je glavni grad za obe države. Čandigar je prema sporazumu iz 1985. trebao postati glavni grad samo indijskog Pendžaba, a za Harajanu se trebao izgraditi novi glavni grad. Međutim to dosad još nije sprovedeno u delo, jer je Pendžab trebao predati neke distrikte Harajani.

## Plan i arhitektura

Nekoliko zgrada u Čandigaru je dizajnirao čuveni arhitekta Le Korbizje tokom 1950ih. Početni plan grada je napravio američki arhitekta Albert Majer, koji je radio sa poljskim arhitektom Metjuom Novickim. Posle smrti Novickoga Le Korbizje je uvučen u celi projekt.

Grad ima oblik mreže. Podeljen je u sektore, koji liče jedan na drugoga. Svaki sektor ima dimenzije 800 metara sa 1200 metara. Sektori su trebali biti samodovoljni i sadržavati supermarkete, pijace, škole, hramove.

Jedno od neobičnih obeležja Čandigara je "Kameni vrt", koji je Nek Čand gradio 30 godina, od otpadnog kamenja prilikom izgradnje Čandigara.

## Ekonomija

Značajan broj stanovnika Čandigara je zaposlen u državnom sektoru ili su penzionisani nakon rada u državnom sektoru. U novije vreme u gradu se razvija sektor informacionih tehnologija

## Vanjske veze

* The Official Website of Chandigarh Arhivirano 2005-06-18 na Wayback Machine-u
* Chandigarh Administration Arhivirano 2007-01-03 na Wayback Machine-u
* Police Department Chandigarh Arhivirano 2006-12-08 na Wayback Machine-u
* Forest Department Chandigarh Arhivirano 2007-01-02 na Wayback Machine-u
* Chandigarh Arhivirano 2013-01-09 na Wayback Machine-u - The City Beautiful
* The Official Website of Panchkula
* City resources
* City Photos Arhivirano 2007-01-03 na Wayback Machine-u
* City Guide Arhivirano 2021-12-25 na Wayback Machine-u
* Chandigarh@ABC NEWS NETWORK Arhivirano 2012-03-09 na Wayback Machine-u
* Chandigarh Live Arhivirano 2007-02-16 na Wayback Machine-u
# Džamu i Kašmir

**Jammu i Kashmir** (engleski: *Jammu and Kashmir*)  pronunciation (IPA:  /dʒəmmuː ənd kəʃmiːr/ , kašmirski:ज्वम त॒ कॅशीर جۄم تٕہ کٔشِیر, hindi:जम्मू और कश्मीर, urdu:مقبوضہ کشمیر) (često skraćen na Kašmir) je najsjevernija država Indije, čiji se najveći dio nalazi u himalajskim planinama. Jammu i Kashmir dijeli granicu s Himachal Pradeshom na jugu, Pakistanom na zapadu i NR Kinom na sjeveru i istoku.

Jammu i Kashmir se sastoji od tri jedinice: Jammu, Doline Kashmira i Ladakha. Srinagar je ljetni, a Jammu zimski glavni grad. Dolina Kashmira, isto tako poznata kao Kashmirska Dolina, je poznata po brojnim planinskim pejzažima. Poznat kao "Grad hramova", Jammu privlači desetine tisuća turista, isto kao i hinduističkih i muslimanskih hodočasnika svake godine. Ladakh, također poznat kao "Mali Tibet", je poznat po ljepoti svojih planina i budističkoj kulturi koja je ustanovljena još u 2. vijeku. Iako većina stanovništva ispovijeda islam, Jammu i Kashmir imaju velike i snažne zajednice hindusa, budista i sika.

## Vanjske veze

* Jammu heritage , jammu region , Dogra culture, Dogra Literature , Dogra Marriages , Dogra Fine Arts , Dogra Business Arhivirano 2012-01-17 na Wayback Machine-u
* Heritage of Kashmir - Official Website of Indian National Trust for Art and Cultural Heritage Jammu & Kashmir Chapter Arhivirano 2021-12-07 na Wayback Machine-u
* Official website of Government of Jammu and Kashmir, India Arhivirano 2017-09-15 na Wayback Machine-u
* Official website of University of Jammu, Jammu and Kashmir, India Arhivirano 2010-07-21 na Wayback Machine-u
* Official website of University of Kashmir, Jammu and Kashmir, India Arhivirano 2008-05-30 na Wayback Machine-u
* Kashmir Revisited Photogallery
* Kashmir Newz, news and feature service from Jammu and Kashmir Arhivirano 2006-12-16 na Wayback Machine-u
* Kashmir Herald
* Kashmir Pictures Gallery Arhivirano 2013-05-23 na Wayback Machine-u
* Anantnag Kashmir
* Website about Jammu and Kashmir Arhivirano 2009-01-29 na Wayback Machine-u
* Jammu Kashmir Ladakh Districts Arhivirano 2011-08-18 na Wayback Machine-u
* Maps of Jammu and Kashmir Arhivirano 2006-09-26 na Wayback Machine-u
* Jammu and Kashmir tourism department Arhivirano 2010-02-17 na Wayback Machine-u
* Search for Jammu and Kashmir on Google News
* Opinion piece, 13 Oct 2005, on the policies of Chief Minister Mufti Muhammad Sayeed
* Quickstep or Kadam Taal?: The Elusive Search for Peace in Jammu and Kashmir Arhivirano 2009-06-15 na Wayback Machine-u U.S. Institute of Peace Report, March 2005
* Proclamation of May 1, 1951 on Jammu & Kashmir Constituent Assembly by Yuvraj (Crown Prince) Karan Singh from the Official website of Government of Jammu and Kashmir, India Arhivirano 2010-06-12 na Wayback Machine-u
* **Conflict in Kashmir: Selected Internet Resources by the Library, University of California, Berkeley, USA**; University of California, Berkeley Library Bibliographies and Web-Bibliographies list Arhivirano 2017-11-10 na Wayback Machine-u
# Pudučeri

Karta Regije Puducherry, odnosno Unijske teritorije Puducherry u Indiji
**Puducherry** (tamilski: புதுச்சேரி / புதுவை)  pronunciation (nekada **Pondicherry**) je Unijska teritorija Indije. To je bivša francuska kolonija, koja se sastoji od četiri razdvojene enklave illi okruga, koja su zajedno nazvana pod najvećem, Puducherryju.

Septembra 2006. teritorija je službeno promijenila ime iz **Pondicherryja** u domaći naziv, **Puducherry**, što znači "Nova kolonija" na tamilskom jeziku. Teritorija je nazvana புதுச்சேரி (*Putuccēri*) ili பாண்டிச்சேரி (*Pāṇṭiccēri*) na tamilskom ili "Pondichéry" na francuskom, పుదుచ్చేరి (*Puduccēri*) na teluguu, i പോത്തുച്ചേരി (*Pōttuccēri*) ili പോണ്ടിച്ചേരി (*Pōṇṭiccēri*) na malajamskom. Također je poznata i kao **Francuska rivijera Istoka** (*La Côte d'Azur de l'Est*).

## Geografija

Puducherry se sastoji od četiri mala razdvojena okruga: Puducherry, Karaikal i Yanam na obali Bengalskog zaljeva i Mahé na obali Arapskog mora. Puducherry i Karaikal su najveći, i oba enklave u Tamil Naduu. Yanam i Mahé su enklave u Andhra Pradeshu i Kerali. Teritorija ima ukupnu površinu od 492 km²: *Puducherry (grad)* 293 km², *Karaikal* 160 km², *Mahé* 9 km² i *Yanam* 30 km². Ima 900.000 stanovnika (2001).

## Napomene

## Literatura

* *The Periplus of the Erythraean Sea*, transl. G.W.B. Huntingford (Hakluyt Society, 1980), p. 119.

## Vanjske veze

* Future of French India, by Russel H. Fifield (Associate Professor of Political Science at University of Michigan
* Official website of the Government of the Union Territory of Pondicherry Arhivirano 2008-04-09 na Wayback Machine-u
* Two youngsters from Pondicherry on World Tour for Global Peace
* Pondicherry and its Photos
* About Pondicherry History
* Pondicherry - its Early Origins Arhivirano 2008-04-17 na Wayback Machine-u
* Freedom struggle in Pondicherry
* Indian Ministry for External Affaires - 1956 Treaty of Cession
* India visa information
*  Arhivirano 2013-08-14 na Wayback Machine-u
* Amazing pictures of Pondicherry
* Poduke or Arikamedu the most ancient Tamil city Arhivirano 2012-03-08 na Wayback Machine-u
* Arikamedu is the ancient International Trade Centre in Ariyankuppam, Pondicherry Arhivirano 2008-04-19 na Wayback Machine-u
* Exploration Off Arikamedu by Archaeological Survey of India
* Arikamedu Archaeological Site in India - A Brief Note by Discover India Site Arhivirano 2007-03-12 na Wayback Machine-u
* Excavations at Arikamedu Arhivirano 2006-04-24 na Wayback Machine-u
* A Complete Guide to Pondicherry Arhivirano 2014-12-18 na Wayback Machine-u
* Pondicherry Flowers
* Karaikal Struggle Group (KSG)
# Prezent

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| Perfekt
 |
| Imperfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Prezent
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |

**Prezent** (lat. *praesens* = sadašnji) naziv je za sadašnje vrijeme u jezicima. Neki jezici imaju jedan oblik prezenta, a neki više njih.

## U srpskohrvatskom jeziku

Prezent ili *sadašnje vrijeme* u standardnom srpskohrvatskom jeziku tvori se od glagolske osnove i nastavaka **-em**, **-jem**, **-am** i **-im** (to je tradicionalna podjela nastavaka).

| lice i broj
 | -*em* | -*jem* | -*am* | -*im* |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. jd.
 | *pišem* | *ratujem* | *pjevam* | *radim* |
| 2. jd.
 | *pišeš* | *ratuješ* | *pjevaš* | *radiš* |
| 3. jd.
 | *piše* | *ratuje* | *pjeva* | *radi* |
| 1. mn.
 | *pišemo* | *ratujemo* | *pjevamo* | *radimo* |
| 2. mn.
 | *pišete* | *ratujete* | *pjevate* | *radite* |
| 3. mn.
 | *pišu* | *ratuju* | *pjevaju* | *rade* |

U prezentu se provodi palatalizacija kad se suglasnici **k, g, h** nađu pred nastavkom *-em*:

* *te**č**em - te**k**u, mo**ž**eš - mo**g**u, stri**ž**em - stri**g**u, pe**č**em - pe**k**u*

U glagolima s nastavkom *-jem* provodi se jotacija:

* *ska**k**ati - ska**č**em, glo**d**ati - glo**đ**em, re**z**ati - re**ž**em*

## Prezent pomoćnih glagola

Prezent pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| glagol *biti* | jednina | množina |
| --- | --- | --- |
| naglašeni prezent | 1. jesam
2. jesi
3. jest
 | 1. jesmo
2. jeste
3. jesu
 |
| naglašeni prezent | 1. sam
2. si
3. je
 | 1. smo
2. ste
3. su
 |
| dvovidni prezent | 1. budem
2. budeš
3. budee
 | 1. budemo
2. budete
3. budu
 |

 |

| glagol *htjeti* | jednina | množina |
| --- | --- | --- |
| naglašeni prezent | 1. hoću
2. hoćeš
3. hoće
 | 1. hoćemo
2. hoćete
3. hoće
 |
| naglašeni prezent | 1. ću
2. ćeš
3. će
 | 1. ćemo
2. ćete
3. će
 |
| zanijekani prezent | 1. neću
2. nećeš
3. neće
 | 1. nećemo
2. nećete
3. neće
 |

 |

## Vanjske veze

* Razlike u prezentu glagola *zasuti* i *zaspati* Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
# Perfekt

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| Perfekt
 |
| Imperfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Prezent
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |

**Perfekt** ili **perfekat** (lat. *perfectus* = svršen) prošlo je glagolsko vrijeme koje postoji u mnogim jezicima (npr. srpskohrvatski, starogrčki i latinski). Perfekt ili *prošlo vrijeme* glagola u srpskohrvatskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola *biti* i glagolskog pridjeva radnog.

## Perfekt pomoćnih glagola

Perfekt pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *bio/bila sam* | *bili/bile smo* |
| 2.
 | *bio/bila si* | *bili/bile ste* |
| 3.
 | *bio/bila/bilo je* | *bili/bile/bila su* |

 |

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *htio/htjela sam* | *htjeli/htjele smo* |
| 2.
 | *htio/htjela si* | *htjeli/htjele ste* |
| 3.
 | *htio/htjela/htjelo je* | *htjeli/htjele/htjela su* |

 |

## Oblici po rodovima

Zbog slaganja imenice s glagolskim pridjevom, postoje različiti oblici za različite rodoveog polja tablice oblik za muški rod, u drugom za ženski, a u trećem za srednji (samo u 3. licu); u množini se koriste oblici prema pravilima za upotrebu pridjeva:

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *ja sam radio* *ja sam radila* | *mi smo radili* |
| 2.
 | *ti si radio* *ti si radila* | *vi ste radili* |
| 3.
 | *on je radio* *ona je radila* *ono je radilo* | *oni su radili* |

Ovi se gramatički oblici mijenjaju kao *ja sam visok* (muški rod), *ja sam visoka* (ženski), itd.

## Uporaba

* Perfekt se tvori od svršenih i nesvršenih glagola te danas najčešće zamjenjuje aorist i imperfekt, ali i pluskvamperfekt.

* U trećem se licu jednine obično izostavlja enklitika *je*:

*Ona se je odlučila na to.*
*On se je uspio podići na noge.*
# Pluskvamperfekt

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| Perfekt
 |
| Imperfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Prezent
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |

**Pluskvamperfekt** (lat. *plus quam perfectum* = više nego perfekt) ili pretprošlo vrijeme (također prošlo prošlo vrijeme) glagola označava radnju koja je prethodila drugoj radnji. U srpskohrvatskom jeziku tvori se od glagolskog pridjeva radnog (GPR) kojemu prethodi perfekt ili imperfekt pomoćnog glagola *biti*. Tvori se od svršenih, a rjeđe od nesvršenih glagola.

| Glagol | Perfekt + GPR | Imperfekt + GPR |
| --- | --- | --- |
| biti | 1. ja sam bio/bila bio/bila
2. ti si bio/bila bio/bila
3. on/ona/ono je bio/bila/bilo bio/bila/bilo
1. mi smo bili/bile bili/bile
2. vi ste bili/bile bili/bile
3. oni/one/ona su bili/bile/bila bili/bile/bila
 | 1. ja bijah bio/bila
2. ti bijaše bio/bila
3. on/ona/ono bijaše bio/bila/bilo
1. mi bijasmo bili/bile
2. vi bijaste bili/bile
3. oni/one/ona bijahu bili/bile/bila
 |
| htjeti | 1. ja sam bio htio
2. ti si bio htio
3. on je bio htio
1. mi smo bili htjeli
2. vi ste bili htjeli
3. oni su bili htjeli
 | 1. ja bijah htio
2. ti bijaše htio
3. on bijaše htio
1. mi bijasmo htjeli
2. vi bijaste htjeli
3. oni bijahu htjeli
 |
| učiti | 1. ja sam bio učio
2. ti si bio učio
3. on je bio učio
1. mi smo bili učili
2. vi ste bili učili
3. oni su bili učili
 | 1. ja bijah učio
2. ti bijaše učio
3. on bijaše učio
1. mi bijasmo učili
2. vi bijaste učili
3. oni bijahu učili
 |

## Uporaba

* Pluskvamperfekt se treba koristiti za opisivanje radnje koja se dogodila prije neke druge prošle radnje:

*Kad su Franci naselili Galiju, Rimljani već **bijahu pokorili** Gale.*
U ovom je primjeru franačko naseljavanje Galije prošla radnja, izražena perfektom (*su naselili*); galsko se podlijeganje rimskoj vlasti dogodilo prije dolaska Franaka, stoga koristimo pluskvamperfekt (*bijahu pokorili* ili *bili su pokorili*).

* Sukladno sličnim pojavama u drugim jezicima, pluskvamperfekt se sve češće nepravilno zamjenjuje perfektom u svakodnevnom govoru:

*Kad su Franci naselili Galiju, Rimljani su već pokorili Gale.*