# Johann Gottlieb Fichte

| Johann Gottlieb |
| --- |
|  |

**Johann Gottlieb Fichte** (*Johan Gotlib Fihte* 1762-1814) bio je njemački filozof. Bio je začetnik njemačkog idealizma i pored Schellinga i Hegela jedan od njegovih glavnih predstavnika.

## Biografija

Fichte odrasta pod siromašnim uvjetima. O višem školovanju ne bi bilo ni govora da njegov talenat nije otkrio bogati Freiherr von Mlititz. Fichte na osnovu njegove pomoći odlazi na školovanje i kasnije na studije teologije u Jenu.
Za vrjeme studija on radi kao kućni učitelj i tako se djelimično finansira. Jednom prilikom dobija ponude da predaje Kantovu filozofiju koju do tada sam nije poznavao. Fichte pristaje i tako sam dolazi u dodir sa kritikama Kanta, koje od tada postaju glavna inspiracija njegovog rada.

1793, Fichte postaje profesor filozofije na univerzitetu u Jeni. 1799. ga otpuštaju iz službe zbog ateizma. Fichte se nakon toga seli u Berlin i tamo drži privatna predavanja i učestvuje i u političkim aktivnostima. Između ostalog, iz tog vremena su poznati njegovi "Govori njemačkoj naciji", kojim se okreće protiv francuske okupacije i budi nacionalnu svijest. 1810. konačno ponovo postaje profesor filozofije na tek osnovanom univerzitetu u Berlinu. 1813. izbija novi rat sa Francuskom i Fichte se dobrovoljno prijavljuje u vojsku. 29. januara 1814. Fichte umire u Berlinu od tifusa.

## Djelo

Fichteovo prvo objavljeno djelo 1792, "Pokušaj kritike svekolike objave" (*Versuch einer Kritik aller Offenbarung*), je ne samo po naslovu podsjećalo na Kantove tri kritike. Tekst je greškom anonimno objavljen i mnogi su i mislili da se radi o Kantovom djelu.

Njegove glavno nastojanje je izgradnja nauke o nauci (*Wissenschaftslehre*) na osnovi Kantove kritike. Međutim Fichte ne preuzima tek tako Kantov pojam "stvari o sebi", koja je nedostupna ljudskoj spoznaji, nego pokušava tu nemogućnost da prevaziđe. Takva težnja je karakteristična za njemački idealizam i Fichte time započinje kretnju idealizma prema Hegelovom apsolutnom idealizmu.

### Subjektivni idealizam

U Fichteovom subjektivnom idealizmu sve počinje od subjekta koji sebe postavlja kao "Ja" (*Das Ich setzt sich selbst*). U istoj kretnji subjekt sebi postavlja i "Ne-Ja" kao sve što nije "Ja" (*Das Ich setzt das Nicht-Ich*), kao svijet oko sebe i kao granicu. Jer su i "Ja" i "Ne-Ja" postavljani kroz isti čin, kroz "Ja", jedno drugom predstavljaju granicu i uslov. Fichte time tvrdi da je svijest jedina osnova iskustva, jer svijest koja je usmjerena na nešto drugo ima svijest usmjerenu na sebe kao svoje porijeklo. Time je prevaziđena Kantova "stvar o sebi" (*Ding-an-Sich*), jer po ovoj teoriji stvari izvan subjekta ne postoje.

### Etika i politika

Etički problemi imaju veliku važnost u Fichteovom djelu. Njegova razmatranja odnosa države, religije i univerziteta su i do danas ostala aktuelna. Filozofija, kaže Fichte, treba da odgovori na pitanje o pozivu čovjeka. Čovjek sam sebe mora odrediti. Fichte zato formulira i kategorički imperativ drugačije od Kanta.

## Povezano

* Filozofija
* Novovjekovna filozofija

## Literatura

* Arash Abizadeh. "Was Fichte an Ethnic Nationalist?" *History of Political Thought* 26.2 (2005): 334–359.
* Gunnar Beck. *Fichte and Kant on Freedom, Rights and Law*, Lexington Books (Rowman and Littlefield), 2008.
* Daniel Breazeale. "Fichte's 'Aenesidemus' Review and the Transformation of German Idealism" *The Review of Metaphysics* 34 (1980/1) 545–68.
* Daniel Breazeale and Thomas Rockmore (eds) *Fichte: Historical Contexts/Contemporary Controversies*. Atlantic Highlands: Humanities Press, 1997.
* Franks, Paul. *All or Nothing: Systematicity, Transcendental Arguments, and Skepticism in German Idealism*, Cambridge: Harvard University Press, 2005
* Dieter Henrich. "Fichte's Original Insight" *Contemporary German Philosophy* 1 (1982) 15–52.
* T. P. Hohler. *Imagination and Reflection: Intersubjectivity. Fichte's 'Grundlage' of 1794.* The Hague: Nijhoff, 1982.
* Wayne Martin. *Idealism and Objectivity: Understanding Fichte's Jena Project.* Stanford: Stanford University Press, 1997.
* Harald Muenster. *Fichte trifft Darwin, Luhmann und Derrida. 'Die Bestimmung des Menschen' in differenztheoretischer Rekonstruktion und im Kontext der 'Wissenschaftslehre nova methodo'* [Fichte Meets Darwin, Luhmann and Derrida. "The Vocation of Man" As Reconstructed by Theories of Difference and in the Context of the "Wissenschaftslehre nova methodo"]. Amsterdam/New York: Rodopi, 2011 (Fichte-Studien-Supplementa, volume 28).
* Frederick Neuhouser. *Fichte's Theory of Subjectivity*. Cambridge: Cambridge University Press, 1990.
* Rainer Schafer. *Johann Gottlieb Fichtes Grundlage der gesamten Wissenschaftslehre von 1794.* Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 2006.
* Ulrich Schwabe. *Indivdiuelles und Transindividuelles Ich. Die Selbstindividuation reiner Subjektivität und Fichtes "Wissenschaftslehre nova methodo".* Paderborn 2007.
* Peter Suber. "A Case Study in Ad Hominem Arguments: Fichte's *Science of Knowledge* Arhivirano 2009-05-11 na Wayback Machine-u," *Philosophy and Rhetoric*, 23, 1 (1990) 12–42.
* Xavier Tilliette, *Fichte. La science la liberté*, pref. by Reinhard Lauth, Vrin, 2003.
* Robert R Williams. *Recognition: Fichte and Hegel on the Other*. Albany: State University of New York Press, 1992.
* David W. Wood.  *'Mathesis of the Mind': A Study of Fichte's Wissenschaftslehre and Geometry.* Amsterdam/New York: Rodopi, 2012 (Fichte-Studien-Supplementa, volume 29).
* Gunther Zoller. *Fichte's Transcendental Philosophy: The Original Duplicity of Intelligence and Will*. Cambridge: Cambridge University Press, 1998.
* Tommaso Valentini, *I fondamenti della libertà in J.G. Fichte. Studi sul primato del pratico*, Presentazione di Armando Rigobello, Editori Riuniti University Press, Roma 2012.

## Vanjske veze

* Biografija Arhivirano 2005-10-03 na Wayback Machine-u (njemački)
* Biografija i djelo Arhivirano 2005-09-04 na Wayback Machine-u (engleski)
* Djela čiji je autor Johann Gottlieb Fichte na Projektu Gutenberg
* Outlines of the Doctrine of Knowledge
* The North American Fichte Society
* Works by Fichte, original German texts
* Internationale Johann-Gottlieb-Fichte-Gesellschaft
* KULTUR & KONGRESSWERK-fichte Arhivirano 2015-08-01 na Wayback Machine-u - Eventlocation in Magdeburg, named after Johann-Gottlieb Fichte
* A Case Study in *Ad Hominem* Arguments: Fichte's *Science of Knowledge* Arhivirano 2009-05-11 na Wayback Machine-u
* Timeline of German Philosophers Arhivirano 2011-04-21 na Wayback Machine-u

Onlajn radovi
* *Addresses to the German Nation* (1922). (Trs. R.F. Jones and G.H. Turnbull.) IA (UToronto)
* *The Destination of Man* (1846). (Tr. Mrs. Percy Sinnett.) IA (UToronto)
* *Doctrine de la science* (Paris, 1843). Google (Harvard) Google (Oxford) Google (UMich) (`fr`)
* *Johann Gottlieb Fichte’s Popular Works* (1873). (Tr. William Smith.) IA (UToronto)
* *New Exposition of the Science of Knowledge* (1869). (Tr. A.E. Kroeger.) Google (Harvard) Google (NYPL) IA (UToronto)
* *On the Nature of the Scholar* (1845). (Tr. William Smith.) IA (UToronto)
* *The Popular Works of Johann Gottlieb Fichte* (1848–49). (Tr. William Smith.)
	+ Volume 1, 1848. Google (Oxford) IA (UToronto) 4th ed., 1889. IA (UIllinois) IA (UToronto)
	+ Volume 2, 1849. IA (UToronto) 4th ed., 1889. Google (Stanford) IA (UIllinois) IA (UToronto)
* *The Science of Ethics as Based on the Science of Knowledge* (1897). (Tr. A.E. Kroeger.) Google (UMich) IA (UToronto)
* *The Science of Knowledge* (1889). (Tr. A.E. Kroeger.) IA (UToronto)
* *The Science of Rights* (1889). (Tr. A.E. Kroeger.) IA (UCal)
* (German) *Versuch einer Kritik aller Offenbarung* (Königsberg, 1792). 2nd ed., 1793. Gallica Google (Oxford) Google (Oxford-Taylor)
* *The Vocation of Man* (1848). (Tr. William Smith.) Google (Oxford) 1910. Google (UCal)
* *The Vocation of the Scholar* (1847). (Tr. William Smith.) IA (UCal)
* *The Way Towards the Blessed Life* (1849). (Tr. William Smith.) Google (Oxford)
* *On the Foundation of Our Belief in a Divine Government of the Universe* Arhivirano 2013-06-21 na Wayback Machine-u (1798)