# Venecijanski jezik

| Venecijanski |
| --- |
| Łéngua vèneta |
| Države |  Italija,  Slovenija,  Hrvatska,  Brazil (u državama; Espírito Santo, São Paulo, Paraná, Rio Grande do Sul i Santa Catarina – pod imenom *talijan* sa dodatcima iz portugalskog i drugih sjevero italskih jezika),  Meksiko |
| Regije | Jadran |
| Broj govornika | 2,180,000 |
| Jezična porodica | Indoevropski
* Italski
	+ Romanski
		- Zapadnoitalski
			* Zapadni
				+ Galo-iberijski
					- Galo-romanski
						* Galo-italski
							+ **Venecijanski**
 |
| Pismo | Latinica |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | – |
| ISO 639-2 | `roa` |
| ISO 639-3 | `vec` |
|  |

**Venecijanski** ili **venetski jezik** (venecijanski: *Łéngua vèneta*, *venexiàn/venesiàn*, talijanski: *veneto*; ISO 639-3:) je jedan od pet galo-italskih jezika iz Sjeveroistočne Italije.

## Geografska rasprostranjenost

Venecijanskim govori oko 2,180,000 ljudi u Venetu, od Venecije do Verone na zapadu, južno do rijeke Po, a istočno do Furlanije i Trsta. Venecijanski se govori i u primorskom dijelu Slovenije i na poluotoku Istri i nešto manje po Dalmaciji u Hrvatskoj (računa se da oko 50,000 ljudi govori taj jezik).
U Brazilu se njime služi oko 4 000 000 ljudi u državama; Espírito Santo, São Paulo, Paraná, Rio Grande do Sul i Santa Catarina. Venecijanski se govori i u Meksiku (*Chipilo venecijanski dijalekt*)

Oznaka na venecijanskom *Ovdje se govori i venecijanski*
## Dijalekti

Venecijanski ima nekoliko dijalekata; *bisiacco* (govori se u provinciji Gorizia), *triestino* (provincija Trieste), *istrian* (po Istri i sam *venecijanski* (provincija Venecija).

Venecijanski se nesmije brkati sa antičkim venetskim jezikom kojeg su govorili Veneti, u istoj regiji u 6. vijeku pne.

## Historija

Ulica u Veneciji sa oznakom *calle*, a ne kao što je uobičajeno u Italiji *via*
Venecijanski jezik nastao je od vulgarnog latinskog, pod utjecajem Kelta (eventualno Veneta) i jezika germanskih plemena (Vizigota, Langobarda i Ostrogota) koja su provalila u Sjevernu Italiju u 5. vijeku. Venecijanski se kao poznati pisani jezik, pojavio već u 13. vijeku, sa puno riječi iz grčkog i latinskog; "piròn" (viljuška), "carega" (stolica) "fanela" (potkošulja)

Venecijanski jezik bio je ugledan za vrijeme Mletačke Republike, tada je bio lingua franca Mediterana. Poznati pisci na venecijanskom bili su komediografi Ruzante (1502-1542) i Carlo Goldoni (1707-1793). Ruzante i Goldoni, slijedbenici su antičke talijanske kazalište tradicije - commedia dell'arte, svoja djela pisali su na narodnom venecijanskom govoru. Od ostalih autora koji su pisali na venecijanskom valja spomenuti prijevode Ilijade od Casanove (1725-1798) i Francesca Boarettia, te pjesme Biagia Marina (1891-1985). Poznat je i rukopis pod nazivom "Dijalog Cecca da Ronchitija od Bruzene o novoj zvijezdi" pripisan Galileu (1564-1642).

Danteov toskanski je kao književni jezik zasjenio venecijanski. Nakon propasti Mletačke Republike, venecijanski se postupno prestao koristiti i za administrativne svrhe. A od ujedinjenja Italije 1866, standarni talijanski (toskanski), potpuno je zasjenio venecijanski.
Trenutno se venecijanski koristi samo u neformalnim oblicima razgovora po Venetu.
Mnogi stanovnici Veneta su se zbog naglog osiromašenja regije, iselili u prekomorske zemlje (Brazil, Meksiko) osobito između 1870 - 1905 i 1945 i 1960.

Venecijanski emigranti stvorili su velike zajednice u Argentini, Brazilu (Talian), Meksiku (*Chipilo venecijanski dijalekt*), i Rumunjskoj, gdje se Venecijanski jezik još uvijek govori.

Regionalni parlament Veneta službeno je priznao postojanje Venecijanskog jezika (*Łéngua Veneta*) 28. marta 2007. - *Zakonom o zaštiti i valorizaciji venecijanskog jezika i kulture*.

## Mali etimološki rječnik venecijanskog jezika

Kao izravni regionalni nasljednik latinskog, većina riječi u venecijanskom leksiku
potječe iz latinskog, a od novijeg doba od toskanskog, tako da je većina riječi srodna s odgovarajućim riječima u talijanskom. No u venecijanskom ima puno riječi izvedenih iz drugih jezika, kao što su; grčki, gotski i njemački, koje nemaju srodnosti sa talijanskim riječima, takvi primjeri su:

collapse: collapse;"

| Venecijanski
 | Srpskohrvatski
 | Talijanski
 | Izvor venecijanske riječi
 |
| --- | --- | --- | --- |
| uncò, 'ncò, incò, anco, ancuo
 | danas
 | oggi
 | od latinskih hunc + hodie
 |
| apoteca
 | apoteka
 | farmacia
 | od njemačke Apotheke
 |
| trincàr
 | piti
 | bere
 | od njemačke trinken
 |
| becàr
 | ljuto začinjeno
 | essere piccante
 | od talijanskog glagola *beccare*: doslovce "kljucati"
 |
| armelin
 | marelica
 | albicocca
 | od armenske riječi
 |
| bisato, bisata
 | jegulja
 | anguilla
 | od latinske riječi: *bestia* ("životinja"); *biscia* (vrsta zmije)
 |
| bisa, biso
 | zmija
 | serpente
 | od latinske riječi: *bestia* ("životinja, zvijer"); *biscia* (vrsta zmije)
 |
| bìsi
 | grašak
 | piselli
 | od talijanske riječi
 |
| isarda, risardola
 | gušter
 | lucertola
 | od latinskog *lacerta* |
| trar via
 | baciti
 | tirare
 | o talijanskog tirare via
 |
| calìgo
 | magla
 | nebbia
 | od latinske riječi caligo
 |
| cantón
 | ugao / strana
 | angolo/parte
 | od latinske riječi cantus
 |
| catàr
 | pronaći+uzeti
 | trovare+prendere
 | od latinske riječi adcaptare
 |
| caréga, trón
 | stolica
 | sedia
 | od latinske cathedra, od grčke thronus
 |
| petar sò
 | pasti
 | cascare
 | od latinske cadere
 |
| ciao
 | zdravo, doviđenja
 | ciao
 | od venecijanske riječi za roba s-ciao (od vulgarnog latinskog sclavus) zapravo kratice s-ciavo vostro (sluga pokorni)
 |
| ciapàr
 | uhvatiti, uzeti
 | prendere
 | od latinske riječi capere: uzeti
 |
| co
 | kad
 | quando
 | od latinske riječi cum, ali možda od staroroslavenskog *ked, kad* |
| copàr
 | ubiti
 | uccidere
 | od staro talijanske riječi accoppare: doslovno "odsjeći glavu"
 |
| carpeta
 | mini suknja
 | gonna mini
 | kao prostirka
 |
| còtoła, còtola
 | suknja
 | sottana
 | od latinske riječi cotta: pokrivalo, odjeća
 |
| fanela
 | majica
 | maglietta
 | od grčke riječi fanela
 |
| gòto, bicer
 | čaša za piće
 | bicchiere
 | od latinske riječi gut(t)us: "bočica"
 |
| insìa
 | izlaz
 | uscita
 | od latinske riječi in + exita
 |
| mi
 | ja
 | io
 | od latinske riječi: me
 |
| morsegàr, smorsegàr
 | ugristi
 | mordere
 | od latinske riječi: morsus ("izgrižen")
 |
| mustaci
 | brkovi
 | baffi
 | od grčke riječi moustaki
 |
| munìn, gato , gatin
 | mačka
 | gatto
 | vjerojatno od glasanja "mjau"
 |
| meda
 | veliki snop
 | grosso covone
 | od latinske riječi: messe (žetva)
 |
| musso
 | magarac
 | asino
 | ?
 |
| nòtoła, notol
 | šišmiš
 | pipistrello
 | od latinske riječi: not (noć)
 |
| pantegàna
 | štakor
 | ratto
 | od slovenske riječi podgana (od latinskog ponticanus - ponto crno more)
 |
| pinciar
 | tući, varati, spolni odnos
 | imbrogliare, superare in gara, amplesso
 | od francuske riječi pincer: prikliještiti
 |
| pirón
 | viljuška
 | forchetta
 | od grčke riječi *pirouni* |
| ciàcołe
 | glasine, ogovaranja
 | chiacchiere
 |  |
| plao far
 | zabušavati, učiti za pomorca
 | marinare scuola
 | od njemačkog blauen
 |
| pomo/pón
 | jabuka
 | mela
 | od latinskog pomus
 |
| schei
 | novac
 | denaro soldi
 | od njemačkog schei-kovanica
 |
| saltapaiusk
 | skakavac
 | cavalletta
 | od latinskog salta: skočiti + paiusk: trava
 |
| sghiràt
 | vjeverica
 | scoiattolo
 | najvjerovatnije od grčkog: skiouros vjeverica
 |
| sgnapa
 | lozovača, rakija
 | grappa acquavite
 | od njemačkog schnaps
 |
| sgorlàr, scorlàr
 | tresti
 | scuotere
 | od latinskog: ex + crollare (latinski)
 |
| strica
 | linija, crta, potez, traka
 | linea, striscia
 | od staronjemačkog korijena: \*strik
 |
| strucar
 | udarati / stisnuti
 | premere, schiacciare
 | od staronjemačkog korijena: \*strik
 |
| supiàr, subiàr, sficiàr
 | zviždati
 | fischiare
 | sub + flare (is + puhati)
 |
| tòr su
 | pokupiti
 | raccogliere
 | od latinskog tollere (oduzeti)
 |
| técia, tegia
 | tava
 | pentola
 | od latinskog tecula (latinski)
 |
| tosàto, tosàt, buteleto , fio
 | momak, dečko
 | ragazzo
 | od talijanskog tosare: "ošišati")
 |
| puto, putèło, putełeto , putèo
 | momak, dječak
 | ragazzo
 | od latinskog puer, putus (dijete)
 |
| matelot
 | momak, dečko
 | ragazzo
 | vjerojatno od francuskog matelot ("mornar")
 |
| vaca
 | krava
 | mucca, vacca
 | od latinskog vacca (krava)
 |
| sc-iopa, sc-iopòn
 | puška
 | fucile-scoppiare
 | od latinskog scloppum (pištolj)
 |

## Literatura

* Gianfranco Cavallarin: *Esiste la lingua Veneta?*, Est Ediçòs;
* MacKay, Carolyn J. (1993) *Il dialetto vento di Segusino e Chipilo*, grafiche Antiga, Cornuda ’93.
* Sartor, Mario - Ursini, Flavia. (1983) *Cent’anni di emigrazione: una comunità veneta sugli altipiani del Messico*, Grafiche Antiga, Cornuda, (Treviso).

## Reference

## Vanjske veze

* Sitoveneto (Portale di cultura veneta. Musica, poesie,grammatica e molto altro in veneto) (`it`)
* Vèneto Arkìvio Arhivirano 2010-08-08 na Wayback Machine-u
* VENETO.ORG (Brief description) Arhivirano 2010-04-20 na Wayback Machine-u
* Description of the Venetian dialect of Chipilo, in Spanish.
* Linguaveneta (sito dedicato al patrimono linguistico veneto) (`it`)
* El Galepin: Venetian-English-Italian Dictionary
* Dizsionario: Dictionary of Venetian language and its varieties Arhivirano 2017-09-12 na Wayback Machine-u
* Tornén un pas indrìo! Arhivirano 2015-09-20 na Wayback Machine-u
* Raixe Venete (venecijanski portal na venecijanskom)