Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Klavir

Klavir
Henriëtte Ronner-Knip (1897)
Osnovu građe **klavira** ili **glasovira** čine:

1. okvir sa razapetim žicama,
2. rezonantna daska,
3. klavijatura sa mehanizmom pokretnih čekića,
4. i pedale.

Zbog prevelikog opterećenja, okvir za žice se gradi od livenog gvožđa ili od čelika. Zato se žice ukrštaju, a samim tim se smanjuje njihova dimenzija.

Oko čeličnog jezgra se žice (pošto su najdublje) obmotavaju bakarnim nitima, da bi se postigla savršena zvučnost i da bi se debljinom, kao i težinom nadoknadila smanjena dužina.

Tonski raspon klavira (u proseku) je od 2A do c5. Da bi se zvučnost ujednačila, obično je deset tonova najdubljeg registra zastupljeno samo jednom žicom, a sledećih šesnaest tonova sa po dve žice, dok svi tonovi gornjeg registra imaju po tri.

Postoje metalni klinovi (zavrtnji), koji su pričvršćeni za okvir i prednjim, kao i zadnjim delom. Njihovim okretanjem pomoću specijalnog ključa, podešava se zategnutost žice, odn. štimuje se instrument.

Na prednjoj strani se nalazi klavijatura. Unutrašnji mehanizam s kojim su dirke povezane, najsloženiji je i najprecizniji deo klavirske konstrukcije. On se završava nizom drvenih čekića, koji pri udaru na žicu proizvode zvuk. Glava ovih čekića je obložena filcom.

Važnu ulogu unutrašnjeg mehanizma čine prigušivači, koji sa otpuštanjem dirke padaju na žicu i prekidaju njen eho.
Pored prigušivača postoje desni, levi i srednji pedal.

Desni pedal omogućuje jači zvuk, zbog otpuštanja prigušivača. Tako da, kada svirač prestane da svira (pusti dirku), žice rezoniraju, jer ne postoje prigušivači ni na jednoj od žica.

Levi pedal stišava, odn. umekšava zvuk. To se postiže tako što se ceo mehanizam pomera malo udesno, pa čekići udaraju samo o jednu žicu, ili o dve (zavisi da li postoje dve ili tri žice).

Srednji pedal služi za prigušeni zvuk. Može da postoji, ali i ne mora.

Notacija se vrši u dva ključa. U violinskom ključu se zapisuje ono što svira desna ruka, a u bas ključu se notira ono što svira leva.

Primer:

* Mesečeva sonata (Ludvig Van Betoven)
* Fantazija za klavir - c-moll (Volfgang Amadeus Mocart)
* Koncert u c-mollu i d-molu (Sergej Rahmanjinov)

## Vanjske veze

* Klavir Arhivirano 2010-01-29 na Wayback Machine-u
* Grand-Pianos.org Arhivirano 2020-11-09 na Wayback Machine-u
* pianoforte - photoarchive

## Povezano

* Podela muzičkih instrumenata
# Čembalo

Čembalo
**Čembalo** (skraćenica od tal. clavicembalo) je žičani instrumenti s tipkama, na kojemu se ton dobija trzanjem žice, a ne udarcem batića o žicu kao na glasoviru.
Zlatno doba čembala je period od 16.-og do 18.-og veka, kada se ovaj instrument koristio u koncertima, operama i u kamernim sastavima kao glavni klavijaturni instrument.
Skladbe za čembalo najviše su skladali barokni skladatelji, poglavito Domenico Scarlatti, Johan Sebastijan Bah, Jean-Philippe Rameau, François Couperin, Georg Friedrich Händel i drugi.
# Viola

| Viola
 |
| --- |
| Viola |
| *it.*: | viola
 |
| *nem.*: | Bratsche
 |
| *fr.*: | Alto
 |
| *en.*: | Viola
 |
| *ru.*: | Alьt
 |
| Skraćenica
 |
| *Vla. (mn. Vle)* |
| Porodica instrumenata
 |
| Gudački instrumenti
 |

 *Za ostale upotrebe, pogledajte Viola (razvrstavanje).*
**Viola** je instrument sličan violini, samo nešto veći. Kod viole je gornja granica visine tona c3 u orkestarskom izvođenju, a u solističkom dostiže i do a3. Viola je manje virtuozan instrument, a ton odlikuju tamnije boje od violine.

Postoji još jedna razlika između ova dva instrumenta, a to je notacija. Kod viole zapis nota se vrši u alt-C ključu, dok se kod violine vrši u violinskom.

Viola je pretežno orkestarski i kamerni instrument. Solo literatura joj je oskudna. Wolfgang Amadeus Mozart je komponovao Koncertnu simfoniju za violu i violinu, a Hektor Berlioz je napisao simfoniju Harold u Italiji za solo violu. Takođe postoje koncerti Georga Händela i Johanna Christiana Bacha za violu.

## Historija

Postoje dva tumačenja o nastanku ovog instrumenata, tj. njegove preteče. Ranije se mislilo da je viola nastala iz porodice starih viola (15. vijek), viola da bračo i viola da gamba. Postoji još jedna viola iz ove grupe, to je viola d’amore, koja je tako nazvana zbog mekoće svoga zvuka.

Danas se smatra da je viola nastala iz lire da bračo, kao nešto veća varijanta violine.
# Dur

**Dur** u muzici označava klasu muzičkih lestvica čija su oba tetrakorda velika tj. jedini polustepeni im se nalaze izmeću trećeg i četvrtog, i između sedmog i osmog (prvog) tona. Kvintakord durske lestvice čine jedna velika terca i čista kvinta, u odnosu na prvi stepen lestvice.

## Primer

|  |
| --- |
| C-Dur lestvica |
|  |
|  |

|  |
| --- |
| **Dijatonske Lestvice** |
| Predznaci
 | 7♭
 | 6♭
 | 5♭
 | 4♭
 | 3♭
 | 2♭
 | 1♭
 | - | 1♯
 | 2♯
 | 3♯
 | 4♯
 | 5♯
 | 6♯
 | 7♯
 |
| Dur
 | Ces
 | Ges
 | Des
 | As
 | Es
 | B
 | F
 | C | G
 | D
 | A
 | E
 | H
 | Fis
 | Cis
 |
| Mol
 | as
 | es
 | b
 | f
 | c
 | g
 | d
 | a | e
 | h
 | fis
 | cis
 | gis
 | dis
 | ais
 |
|  | Sa snizilicama | - | Sa povisilicama |
| Šablon:Bar teorije muzike |
# Simfonija br. 3 (Beethoven)

Naslovna stranica simfonije Eroica
**Simfonija br. 3 u E duru (Op. 55)** Ludwiga van Beethovena (poznata kao **Eroica**, italijanski za "herojska") je djelo koje se ponekad smatra početkom muzičkogromantizizma i završetkom Klasične ere.
# Fidelio

| *Fidelio* |
| --- |
| Florestan (Günther Treptow) i Leonore (Karina Kutz) u izvedbil 'Njemačke opere u Berlinu septembar 1945. |
| Opće informacije |
| Muzika | Ludwig van Beethoven |
| Libreto | Joseph Ferdinand von Sonnleithner |
| Jezik | njemački |
| Žanr | Singspiel |
| Činovi | 2 |
| Lica |
| * Don Fernando, *ministar* (bass)
* Don Pizarro, *guverner državnog zatvora* (bariton)
* Florestan, *zatvorenik* (tenor)
* Leonore, *njegova supruga, pod lažnim imenom Fidelio* (sopran)
* Rocco, *tamničarr* (bas)
* Marzelline, *njegova kći, zaljubljena u Fidelia* (sopran)
* Jacquino, *recepcionar, zaljubljen u Marzelline* (tenor)
* zatvorenici, službenici, čuvari, narod.
 |
| Znamenite izvedbe |
| * Theater an der Wien, Beč, 29. marta 1806.
* Theater am Kärntnertor, Beč, 23. juna 1814.
 |

Fidelio (Op. 72) je opera u dva čina koju je 1805. godine napisao njemački kompozitor Ludwig van Beethoven, a kome predstavlja jedinu operu u opusu. Njemački libreto je napisao Joseph Sonnleithner na temelju francuskog libreta koji je napisao Jean-Nicolas Bouilly, i koji je prije toga godine 1798. korišten za operu *Léonore, ou L’amour conjugal* Pierrea Gaveuaxa, a 1804. godine za operu *Leonora* Ferdinanda Paera. Opera prikazuje kako Leonore, preodjevena u zatvorskog čuvara po imenu "Fidelio", spašava svog muža Florestana od smrti u zatvoru gdje je završio iz političkih razloga.

## Izvori

**NapomeneLiteratura Holden, Amanda (Ed.), *The New Penguin Opera Guide*, New York: Penguin Putnam, 2001. ISBN 0-14-029312-4
* Warrack, John, and Ewan West (1992). *The Oxford Dictionary of Opera*. Oxford and New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-869164-5

## Vanjske veze

* Brooklyn Repertory Opera: *Fidelio* page
* Description of Beethoven's *Fidelio* Arhivirano 2020-05-28 na Wayback Machine-u
* *Fidelio*: Besplatne partiture na stranici International Music Score Library Project.
* *Fidelio* at the Opera Company of Philadelphia Arhivirano 2009-04-27 na Wayback Machine-u
* Opera Guide Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u Synopsis – Libretto – Highlights
* Ilias Chrissochoidis, "Dramatic pairing in *Fidelio*: A structuralist approach," *College Music Symposium* 52 (2013).
* "Opera in a nutshell" Soundfiles (MIDI)
* Performance history, from opera.stanford.edu
* Overture Video: "Leonore No. 3" Arhivirano 2008-12-08 na Wayback Machine-u, David Bernard conducting the Park Avenue Chamber Symphony
* Program notes Arhivirano 2007-05-19 na Wayback Machine-u from "Apollo's Fire", reporting the tale about Schubert selling his school books to attend the premiere. The source is Schubert's friend Moritz von Schwind.
* Recording of "Komm Hoffnung" Arhivirano 2011-10-07 na Wayback Machine-u by Lotte Lehmann in MP3 format
* *Léonore, ou l'amour conjugal; fait historique en deux actes et en prose mêlée de chantes* (`fr`) (origin of *Fidelio'*s libretto)
* Review: *Fidelio* Arhivirano 2009-09-01 na Wayback Machine-u played by Daniel Barenboim and the West-Eastern Divan Orchestra
# Gioachino Rossini

| Gioacchino Rossini |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 29. veljače 1792. Pesaro, Italija |
| Smrt | 13. studenog 1868. Passy, Francuska |
| Pravac | romantizam |
| Znamenita djela |
| *William Tell*, *Seviljski brijač* |

**Gioacchino Antonio Rossini** (Pesaro, 29. veljače 1792. - Passy pokraj Pariza, 13. studenog 1868.), talijanski skladatelj.

Debitirao je 1810. godine u Veneciji komičnom operom *"Bračna mjenica"*, u kojoj slijedi stil kasnonapuljske škole. Postepeno se oslobađa te manire i u djelima nastalim 1813. godine već ima svoj posve izgrađen stil, formiran dijelom pod utjecajem Mozarta. U razdoblju do 1823. godine skladao je za talijanska kazališta 30-ak raznovrsnih opera, a u tom periodu nastala je i njegova najpoznatija opera *"Seviljski brijač"*, remek-djelo talijanskog buffo-stila. Od 1824. godine angažiran je u Parizu kao direktor Talijanskog kazališta, a dobiva i zvanje kraljevskog skladatelja i inspektora pjevanja u Francuskoj. U zenitu stvaralačkih snaga i na vrhuncu slave prestao je sa skladanjem opere, a do kraja života dao je i u drugim glazbenim vrstama malo: zbirka arija i dvopjeva *"Muzičke večeri", "Stabat Mater", "Malu svečanu misu"* i nekoliko prigodnih vokalnih djela.

## Djela

* "Bračna mjenica",
* "William Tell",
* "Seviljski brijač",
* "Turčin u Italiji",
* "Elizabeta, kraljica Engleske",
* "Otelo",
* "Pepeljuga",
* "Kradljiva svraka",
* "Mojsije u Egiptu",
* "Bagdadski kalif".
# Egmont

**Egmont** je najveći europski izdavač stripova osnovan 1878. godine sa sjedištem u Kopenhagenu, u Danskoj. Egmont je jedna od vodećih skandinavskih medijskih grupa za proizvodnju časopisa, stripova, kniga, filmova, TV programa i dr.
1948. godine, Egmont je proizveo i objavio lokalnu skandinavsku verziju Miki Maus stripa.
U Njemačkoj se nalazi *Egmont Manga & Anime* kompanija za izdavanje mangi.
Egmont se nalazi u više od 30 država, ima 6,500 zaposlenika i zaradio je 1,420 bilijuna € eura, 2010. godine.

## Vanjske veze

* Egmont Group (službena stranica)
# Oda radosti

**Oda radosti** je oda koju je Friedrich Schiller napisao 1785. Naročito je poznata kao završni dio Betovenove Devete simfonije.

Godine 1972. prihvaćena je kao himna Vijeća Evrope, a 1985. i EU ju je prihvatila za himnu Evrope.

## Stihovi

### Srpskohrvatski

Radost divni dar Božanstva dijete polja nebeskih,
Tvojim žarom opijeni stupamo do hrama tvog.
Kad nas tvoja moć izmiri, nestat mora razdor sav.
Svaki čovjek brat je drugom, tvoj kad divni slijedi put.
Svaki čovjek koji sreću vjernog prijateljstva zna,
Svaki koji zna za ljubav nek' nam svoj priloži glas.
Sve što može jedno biće na toj zemlji svojim zvat.
Kom to nije dano, bijednik taj za radost neće znat.
### An die Freude - izvorna verzija na njemačkom jeziku

|  |  |
| --- | --- |
| Freude, schöner Götterfunken,
Tochter aus Elysium,
Wir betreten feuertrunken,
Himmlische, dein Heiligtum!
Deine Zauber binden wieder,
Was die Mode streng geteilt;
Alle Menschen werden Brüder,
Wo dein sanfter Flügel weilt.
Seid umschlungen, Millionen!
Diesen Kuß der ganzen Welt!
Brüder - überm Sternenzelt
Muß ein lieber Vater wohnen.
Wem der große Wurf gelungen,
Eines Freundes Freund zu sein,
Wer ein holdes Weib errungen,
Mische seinen Jubel ein !
Ja - wer auch nur eine Seele
Sein nennt auf dem Erdenrund!
Und wer's nie gekonnt, der stehle
Weinend sich aus diesem Bund.
Was den großen Ring bewohnet,
Huldige der Sympathie!
Zu den Sternen leitet sie,
Wo der Unbekannte thronet. | Freude trinken alle Wesen
An den Brüsten der Natur;
Alle Guten, alle Bösen,
Folgen ihrer Rosenspur.
Küsse gab sie uns und Reben,
Einen Freund, geprüft im Tod;
Wollust ward dem Wurm gegeben,
Und der Cherub steht vor Gott.
Ihr stürzt nieder, Millionen?
Ahnest Du den Schöpfer, Welt?
Such' ihn überm Sternenzelt!
Über Sternen muß er wohnen.
Freude heißt die starke Feder
In der ewigen Natur.
Freude, Freude treibt die Räder
In der großen Weltenuhr.
Blumen lockt sie aus den Keimen,
Sonnen aus dem Firmament,
Sphären rollt sie in den Räumen,
Die des Sehers Rohr nicht kennt.
Froh, wie seine Sonnen fliegen
Durch des Himmels prächt'gen Plan,
Wandelt, Brüder, eure Bahn,
Freudig, wie ein Held zum Siegen. |
# Modulacija

mini
**Modulacija** je proces u kojem signal informacije mijenja drugi signal više frekvencije, takozvani nosilac, da bi se omogućio prijenos.

Nosilac ili noseća frekvencija je obično sinusoidalni talas stvoren u oscilatoru. I nosilac i signal informacije se uvode u modulator, i tu signal informacije mijenja nosilac na neki način. Modulirani nosilac je tad pojačan i poslat u antenu ili kabl za prijenos.

U prijemniku, antena prima modulirani signal koji je zatim pojačan i procesiran. Šalje se u demodulator (detektor) na čijem izlazu se dobija originalni signal informacije.

## Mogući oblici modulacije

Razmotrimo matematički izraz za sinusoidalni talas:

v = Vp sin (2πft+θ) ili

v = Vp sin (ωt+θ)

gde je

* v = trenutna vrijednost sinusoidalnog napona
* Vp = vršna vrijednost sinusoidalnog napona
* f = frekvencija (Hz)
* ω = 2πf = ugaona brzina
* t = vrijeme (s)
* ωt = 2πft = ugao u radijanima
* θ = fazni ugao

Iz ovoga možemo vidjeti da postoje tri načina modulacije, zavisno od toga na koji način se mijenja nosilac. To su amplitudna, frekventna i fazna modulacija.

## Amplitudna modulacija

Kod amplitudne modulacije (AM), signal informacije mijenja amplitudu nosioca, dok frekvencija ostaje stalna. Komercijalne radio stanice na dugim, srednjim i kratkim talasima uglavnom koriste amplitudnu modulaciju. To je najstariji način modulacije.

## Frekventna modulacija

Frekventna modulacija (FM) mijenja frekvenciju nosioca u određenom opsegu, dok njegova amplituda ostaje konstantna. Komercijalne radio-stanice u opsegu ultrakratkih talasa (UKT) koriste frekventnu modulaciju. Koristi se i za prijenos zvuka u televizijskom sistemu.

## Fazna modulacija

Fazna modulacija (PM) mijenja fazu noseće frekvencije, a pritom stvara i frekventnu modulaciju nosioca. Zbog toga je modulirani signal sličan frekventno-moduliranom signalu. FM i PM su forme uglovne modulacije (engleski: *angle modulation*).

## Povezano

* Demodulacija

## Literatura

* Principles of Electronic Communication Systems, Louis E. Frenzel, Glencoe/McGraw-Hill. . ISBN 978-0-02-800409-9. pp. 12-14
* Karl Dirk Kammeyer: Nachrichtenübertragung. Teubner, Stuttgart 1996, ISBN 3-519-16142-7.
* Martin Bossert: Kanalcodierung. Teubner, Stuttgart 1998, ISBN 3-519-16143-5.
* Carsten Roppel: Grundlagen der digitalen Kommunikationstechnik. Hanser, Leipzig 2006, ISBN 3-446-22857-8.
* Roger L. Freeman: Radio System Design for Telecommunications. 3. Auflage. IEEE, The Institute of Electrical and Electronics Engineers, New York 2007, ISBN 978-0-471-75713-9.

## Vanjske veze

* Interactive presentation of soft-demapping for AWGN-channel in a web-demo Institute of Telecommunications, University of Stuttgart
# Harmonija (razvrstavanje)

**Harmonija** može biti:

* Muzička harmonija, muzički termin.
* Harmonija (likovna umetnost), slikarski termin.
* Harmonija (filozofija), filozofski termin koji predstavlja sklad, jedinstvo, srazmerni odnos delova koji su sastavni deo celine.
* Harmonija (mitologija), biće iz grčke mitologije.
# Carstvo

Wilhelm II od Njemačke i Nikolaj II od Rusije, poglavari Njemačkog i Ruskog Carstva
**Carstvo** je izraz koji u svom užem, odnosno doslovnom smislu označava svaku državu, odnosno monarhiju na čijem se čelu nalazi državni poglavar s titulom **cara** ili **carice**. Ponekad se za takav tip države koristi i izraz **carevina**. U tom smislu jedini primjer carstva u suvremenom svijetu predstavlja Japan.

U svom širem i češće korišćenom značenju izraz carstvo podrazumijeva državu raznih oblika složenosti koja se sastoji od relativno velikog broja u etničkom, religijskom, jezičnom, kulturnom i/li političkom smislu heterogenih teritorijalnih cjelina koje su u većoj ili manjoj mjeri podređene centralnoj, odnosno "matičnoj" vlasti oličenoj u obliku monarha ili oligarhijske grupe, obično vezane uz određenu "matičnu" cjelinu (vladajuća/dominirajuća porodica, grad ili etnička grupa). Sve te teritorije sa svojim materijalnim i ljudskim resursima carstva čine potencijalno politički, ekonomski, vojno ili kulturno uticajnijim od "normalnih" država, pa se ponekad izraz carstvo kolokvijalno koristi za sve natprosječno snažne države. Izraz carstvo u širem smislu podrazumijeva i države koje su po svojem političkom uređenju republike, za što su u historiji postojali primjeri Atene, Rimske Republike ili, u nešto novije, kolonijalnih posjeda Treće francuske republike za koje se koristio službeni naziv Carstvo (francuski: *Empire*). Ponekad se, u nastojanju da se izbjegnu nedoumice, u tu svrhu koristi izraz imperij ili imperija, koji potiče od latinskog izraza *imperium*.

Carstva se, ovisno o stepenu i metodama očuvanja političkog jedinstva, dijele na *teritorijalna carstva*, koja se sastoje od manjih cjelina neposredno podređenoj centralnoj vlasti, odnosno predstavljaju unitarne države, te na *hegemonijska carstva*, koja mogu isto tako sadržavati teritorijalne cjeline s određenom političkom autonomijom (protektorati i klijentske države).

Izraz carstvo se ponekad slikovito koristi i izvan politike kako bi se opisali entiteti koji se odlikuju natprosječno velikim resursima i snagom, pa se tako govori o poslovnim carstvima ili zločinačkim carstvima.

## Povezano

* Najveća carstva svijeta
* Tamnica naroda

## Vanjske veze

* Index of Colonies and Possessions
* Gavrov, Sergey Modernization of the Empire. Social and Cultural Aspects of Modernization Processes in RussiaISBN 978-5-354-00915-2
* Mehmet Akif Okur, Rethinking Empire After 9/11: Towards A New Ontological Image of World Order, Perceptions, Journal of International Affairs, Volume XII, Winter 2007, pp.61-93 Arhivirano 2011-07-28 na Wayback Machine-u
# Ritam

**Ritam** je niz tonova i stanki različitih trajanja u muzičkom djelu. Postoje razne ritmičke figure, a neke od njih su: triola, sinkopa, itd.

## Ritam u likovnoj umjetnosti

Ritam polukružnih niša na portalu katedrale sv. Stošije u Zadru, 13. st.Svojstvo svakog likovnog djela je da ima sastavne dijelove koji su jednoliki ili raznoliki, te da se ti dijelovi nižu u ravnomjernim ili nejednakim razmacima. Taj redoslijed čimbenika i njihov međusobni odnos nazivamo ritam.

Ritam se u likovnoj umjetnosti primjenjuje od najvećeg urbanističkog planiranja do najsitnijeg detalja na nekom ukrasu.

Ritam u crtežu je ostvaren kroz nizanje linija u kontrastu s plohom. U slikarstvu postoji više ritmova (boja, oblika, itd.).
Ritam je najlakše pojasniti na arhitekturi, jer je strogo ravnomjeran ritmički odnos među dijelovima temeljno svojstvo arhitektonskog djela. Ritam tvore dva člana: *puno-prazno*. Npr. na pročelju grčki grčkog hrama ravnomjerno se nižu volumeni kamenih stupova jednake debljine s jednakim razmacima praznog prostora. Tako se mogu promatrati i arkade u rimskoj arhitekturi, prozorčići na romaničkom zvoniku, mase i šupljine pročelja suvremenih stambenih višekatnica, itd.

Ritmički se mogu nizati i cijele građevine (slavonski šor, ili kućice u američkim predgrađima).

## Vanjske veze

* 11 Different ways to play the beat Arhivirano 2007-09-30 na Wayback Machine-u
* 1200 rhythmic etudes in different metres (with MIDI)
* Research group specializing in rhythm, timing, and tempo, University of Amsterdam Arhivirano 2016-05-22 na Portuguese Web Archive-u
* Research group specializing in rhythm of the Young Academy of Sciences, Humanities and Arts of Germany Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u
* Melodyhound has a "Query by Tapping" search that allows users to identify music based on rhythm Arhivirano 2008-07-26 na Wayback Machine-u
# Mol

**Mol** ima više značenja:

* mol (muzika), tonski rod u muzici
* mol (jedinica), jedna od sedam jedinica SI

Naselja
* Mol (Belgija), općina u Belgiji
* Mol (Ada), gradsko naselje u Srbiji

Računarstvo
* Mac-on-Linux emulator, akr. MOL
* .mol, esktenzija datoteka napisanih u formatu MDL Molfile

Ostalo
* MOL, mađarska kompanija za proizvodnju i distribuciju nafte
* Manned Orbiting Laboratory, projekt američkog ratnog zrakoplovstva; akr. MOL
# Sonata

**Sonata** je tro ili četverostavačkih instrumentalna ciklička kompozicija, komornog karaktera.
Razlikuje se dvije teme, gdje je jedna ritmičkog karaktera, a druga lirskog. Sastoji se od prvog brzog, drugog sporog i trećeg brzog stavka. U prvom djelu iznose se obje teme, a u drugom se razrađuju materijali tema. To je sonata u klasici.

Barokna sonata je instrumentalno djelo koje ima jednu temu, u tom periodu se razlikuju dva tipa;

* **sonata dacisa**- ili crkvena sonata, koja ima 4 stavka i koristi se u liturgiji
* **sonata dacamera**- ili svjetovna sonata koja se izvodila na dvorovima i bila plesnog karaktera.

S vremenom su se spojile u jednu, te uzele karakter dacamere i strukturu daciese.
# Gudački instrumenti

Viola profonda, viola i violina
Pod pojmom **gudački instrumenti** podrazumijevamo sve glazbene instrumente koji pripadaju skupini žičanih instrumenata i koji se sviraju na način da se preko žica povlači gudalo.

Danas se u klasičnoj glazbi koriste četiri standardna gudačka instrumenta: violina, viola, violončelo i kontrabas. U posljednje vrijeme pokušava se oživjeti upotreba izumrlih gudačkih instrumenata za potrebe stilskog izvođenja rane glazbe. Također, ovoj skupini instrumenata pripadaju i narodna glazbala, a danas se u techno glazbi koriste čak i električni gudački instrumeni.

Gudački instrumenti odlikuju se širokim registrom(dakle u mogućnosti su svirati velik broj tonova), sposobnošću reguliranja dinamike, agogike i boje tona (što omogućuje izražajnost) te virtuozitetom. Zato su općeprihvaćeni kao najvažniji instrumenti u klasičnoj glazbi. Čine temelj simfonijskog orkestra i imaju važne dionice u komornim sastavima. Mnoge skladbe za gudače kao soliste su prihvaćene kao najvrednija djela glazbene umjetnosti.

## Gudački instrumenti

* Violina
* Viola
* Violončelo
* Kontrabas

## Izrada gudačkih instrumenata

Tradicionalna izrada violina (tal. *Liuteria*) je izrazito cijenjen obrt koji se sastoji u proizvodnji i obnovi gudačkih i trzalačkih instrumenata (gitara, bas, mandolina i dr.). Za to tvorci violina pohađaju posebne škole koje se temelje na bliskom odnosu mentora i štićenika, prije nego ovi pristupe šegrtovanju u lokalnim radionicama, gdje, u beskrajnom procesu, nastavljaju uvježbavati i usavršavati svoje tehnike. Kao temelj cremonskog identiteta, te presudne uloge u društvenim i kulturnim događajima grada, tradicionalna izrada violina u Cremoni je upisana na UNESCO-v popis nematerijalne svjetske baštine u Europi 2012. god..

## Izvori

Šablon:Mrva-glaz-instr