Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rimsko pravo

|  |
| --- |
| **Drevni Rim** |
|
Članak je dio serije:
**Politika i uprava Drevnog Rima** |
|

---

 |
| Periodi
 |
| **Rimsko Kraljevstvo** 753. pne. – 510. pne.
**Rimska Republika** 510. pne. – 27. pne.
**Rimsko Carstvo** 27. pne. – 476. n.e./1453

|  |  |
| --- | --- |
| **Principat Zapadno Carstvo** | **Dominat Istočno Carstvo** |

 |
| Redovni magistrati
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|
Konzul Pretor Kvestor Promagistrat

 |
Edil Tribun Cenzor Guverner

 |

 |
| Izvanredni magistrati
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|
Diktator Magister Equitum Konzularni tribun

 |
Rex Triumviri Decemviri

 |

 |
| Titule
 |
| Imperator

|  |  |
| --- | --- |
|
Legatus Dux Officium Praefectus Vicarius Vigintisexviri Lictor

 |
Magister Militum Imperator Princeps senatus Pontifex Maximus Augustus Caesar Tetrarh

 |

 |
| Institucije i pravo
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Rimski Ustav

|  |  |
| --- | --- |
|
Rimski Senat Cursus honorum Rimske skupštine Kolegijalnost

 |
Rimsko pravo Rimsko državljanstvo Auctoritas Imperium

 |

 |

 |
|

---

Druge države pogledaj • razgovor • uredi |

**Rimsko pravo** se razvija od legendarnog osnutka grada Rima pa sve do sloma Rimskog carstva, a nakon toga nastavlja život kroz bizantsko pravo te kroz recepciju rimskog prava u barbarskim državama Zapada tokom srednjeg vijeka. Ponovno oživljava tjekom renesanse, kada se njegovi instituti iznova otkrivaju te izučavaju za potrebe novonastale robne privrede začetka kapitalističkog sistema a zatim, sve do danas, vrše utjecaj i žive u institutima, osobito građanskim, i u suvremenom pravu.

Najčešća podjela prava danas, je ona iz XIX stoljeća, pandektna (*pandectae* - grčko ime Digesta). Po njoj građansko pravo djelimo na:

* Statusno pravo
* Obiteljsko pravo
* Stvarno pravo
* Obvezno pravo
* Nasljedno pravo
* Građanski postupak

Iako primjenjiva na rimsko pravo, ova podjela nije nešto po čemu bi rimski pravnik prepoznao svoj pravni sistem. Duhu rismkog pravničkog razmišljanja bliži je Gajev ili institucionalni sustav građanskog prava:

* Ius Privatum - Privatno pravo
* Ius quod ad personas pertinet (doslovce: pravo koje se odnosi na osobe)
	+ Osobe sui iuris te alieni iuris (doslovce: vlastitog i tuđeg prava)
	+ Latini i Peregrini
	+ Rimski građani
* Ius quod ad res pertinet (doslovce: pravo koje se odnosi na stvari)
	+ Rimsko stvarno pravo
	+ Rimsko pravo sukcesija za slučaj smrti (nasljedno pravo)
	+ Rimsko obvezno pravo
* Ius quod ad actiones pertinet (doslovce: pravo koje se odnosi na tužbe)
	+ Rimske tužbe i druga procesna sredstva
	+ Postupci:
		- Legisactioni postupak
		- Formularni postupak
		- Ekstraordinarni postupak

Osim toga rimsko pravo obuhvaća i javni dio, danas manje značajan:

* Ius Publicum - Javno pravo

gdje su osobito važna pitanja:

* + Ustavnopravni koncepti i instituti Rima te
	+ Rimsko kazneno pravo

## Vanjske veze

* A very good collection of resources maintained by professor Ernest Metzger.
* *The Roman Law Library* by Professor Yves Lassard and Alexandr Koptev
# Sud

Sud
*Ovaj je članak o pravosudnoj državnoj instituciji. Za drugo značenje, v. članak Sud (logika)*.
**Sud** je institucija kojoj je povereno vršenje sudske funkcije, tj. rešavanje spornih slučajeva u oblasti građanskog, krivičnog, međunarodnog prava ili u nekoj drugoj oblasti gde se mogu javiti sporovi. Najčešće se pod sudom podrazumeva državni organ, koji se nalazi u sastavu sudstva kao jedne od tri grane vlasti, ali sud može postojati i kao međunarodni, sud neke nedržavne organizacije (na primer, sudovi časti profesionalnih organizacija) ili privremeni, specijalni sud.

### Sudovi u unutrašnjem pravnom poretku

Sudovi u okviru državnog sistema imaju različito uređenje od države do države, ali se generalno pravi razlika između prvostepenih i drugostepenih (apelacionih) sudova, tj. sudova koji primarno rešavaju stvar i sudova koji rešavaju po pravnom leku, tj. žalbi. Najčešće postoji i treći stepen u vidu vrhovnog suda države, koji je obično kasacionog karaktera i ne ulazi u činjenično stanje.

Mogu postojati i izdvojeni vojni sudovi sa sopstvenom hijerarhijskom organizacijom. Postoji tendencija specijalizacije sudskih organa (to kao tradicija postoji u Velikoj Britaniji) prema vrsti spora, što ima za cilj efikasniji rad sudova.

Prema opšteprihvaćenim standardima, sudovi moraju biti nezavisni od spoljašnjih uticaja i suditi isključivo po ustavu i zakonima.

### Međunarodni sudovi

Međunarodni sudovi mogu se osnovati na različite načine i imaju različite zadatke. To mogu biti sudovi ustanovljeni saglasnošću država i sa širokom nadležnošću (npr. Međunarodni sud pravde), sudovi ustanovljeni za kontrolu sprovođenja određenih međunarodnih dokumenata (npr. Evropski sud za ljudska prava), specijalizovani sudovi za određenu oblast (npr. Međunarodni krivični sud) ili pak ad hok sudovi za određenu svrhu (npr. Haški tribunal). Nadležnost, uređenje i pravila postupka pred ovim sudovima obično se određuju u osnivačkim aktima i razlikuju se od suda do suda. Često ovde dolazi do konvergencije uticaja evropsko-kontinentalnog i anglosaksonskog prava.

## Izvori
# Organizacija američkih država

**Organizacija američkih državaOrganization of American States*

*Organización de los Estados Americanos*

*Organisation des États Américains*

*Organização dos Estados Americanos*
|  |
| **Sjedište** | Washington
 |
| **Članstvo** | 35 država članica
 |
| **Službeni jezici** | engleski, francuski, španjolski, portugalski
 |
| **Glavni tajnik** | José Miguel Insulza (26. svibnja 2005. – *danas*)
 |
| **Uspostavljanje**  - potpisana  - stupila na snagu
 | Povelja Organizacije američkih država  - 30. travnja 1948.  - 1. prosinca 1951.
 |
| **Službene stranice** |
 |

**Organizacija američki država** ili u originalu Organization of American States (OAS) je međunarodna organizacija 35 američkih država, sa sjedištem u Washingtonu, SAD. Osnovana je 1948. godine, potpisivanjem Povelje Organizacije američkih država, a koja je stupila na snagu 1951. godine.

## Članstvo

Po osnivanju 5. svibnja 1948. Organizaciju je činilo 21 država članica.

Države članice OAD
Danas, svih 35 nezavisnih američkih država su članice Organizacije:

* Antigva i Barbuda
* Argentina
* Bahami
* Barbados
* Belize
* Bolivija
* Brazil
* Čile
* Dominika
* Dominikanska Republika
* Ekvador
* Grenada
* Gvatemala
* Gvajana
* Haiti
* Honduras (trenutačno pod suspenzijom zbog državnog udara iz 2009. godine)
* Jamajka
* Kanada
* Kolumbija
* Kostarika
* Kuba
* Meksiko
* Nikaragva
* Panama
* Paragvaj
* Peru
* Salvador
* Sjedinjene Američke Države
* Sveta Lucija
* Sveti Vincent i Grenadini
* Sveti Kristofor i Nevis
* Surinam
* Trinidad i Tobago
* Urugvaj
* Venezuela

Službeni jezici organizacije su engleski, francuski, španjolski i portugalski. Iako je Surinam država članica, nizozemski nije službeni jezik.
# Zemlja u razvoju

ekonomije u razvoju po IMF   ekonomije u razvoju izvan opsega IMF  zemlje koje su dostigle nivo razvijene economije
**Zemlje u razvoju** (*manje razvijene zemlje*) imaju relativno nizak standard življenja, nerazvijenu industriju i srednji ili nizak Indeks ljudskog razvoja (HDI). U ovim zemljama nizak je prihod po glavi stanovnika, rašireno siromaštvo, i nizak prihod od kapitala. Izraz je proizašao iz ranijih drugih izraza sa istim smislom, kao na primjer Zemlje Trećeg Svijeta. Ovaj izraz su promijenili jer su se uz njega vezale negativne konotacije, koje izraz zemlje u razvoju još uvjek nije poprimio. Za ove zemlje moguće je naći i skraćenicu LDC (Less developed country) ili LEDC (Less economically developed country) koju geografi koriste da kažu da je zemlja slabo ekonomski razvijena, što obično uključuje i ostale faktore ljudskog razvoja.

Razvijenost podrazumijeva modernu infrastrukturu, koja se udaljava od agrikulture i iskorištavanja prirodnih resursa prema samoodrživom ekonomskom razvoju i visokom standardu življenja.

Izraz zemlje u razvoju se koristi za veliki broj zemalja koje ne samo da ne poboljšavaju svoju ekonmsku situaciju, nego su i suočene sa dugim periodima ekonmskog pada.

## Povezano

* Razvijene zemlje

## Reference

## Vanjske veze

* Less-developed countries
* Composition of macro geographical (continental) regions
# Kopno

Grand Canyon
**Kopno** čine delovi Zemlje koji nisu pokriveni oceanima ili drugim vodenim površinama.

Površina Zemlje je 510.065.284 km2, od čega na kopno otpada 148.939.063 km2 (29 % ukupne površine), a ostalo na vodu.

Najveći kontinent je Azija koja zauzima 44.309.978 km2 (30 % ukupne kopnene površine). Najveća država svijeta je Rusija koja zauzima oko 12 % površine kopna.

## Povezano

* Reljef
# Biom

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Crnogorične šume umjerenog pojasa
 |
|  | Tropske i subtropske četinarske šume
 |
|  | Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela
 |
|  | Mediteranske šume i šikare
 |
|  | Tropske i subtropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i subtropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Travnjaci, savane i šikare umjerenih predjela
 |
|  | Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih oblasti
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoralna zona
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šume kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

**Biom** kao pojam obično se odnosi na biocenozu ili veliko područje ekozone na zemlji, kojoj makroklimatski uvjeti određuju tip ekoloških zajednica koje u njoj žive.

Biom je geografski raširen ekosistem, koji se odlikuje određenim dominantnim vrstama vegetacije kao primjerice tropska kišna šuma, tundra, savana, bjelogorične šume i crnogorične šume.

### Karta bioma

Biomi po vrsti vegetacije
# Pantanal

Zaštićena regija Pantanal| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Brazil  Bolivija  Paragvaj |
| Registriran | 2000. (24. zasjedanje) |
| Vrsta | Prirodno dobro |
| Mjerilo | vii, ix, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Pantanal** je prirodna regija u Južnoj Americi koja obuhvaća najveće tropsko močvarno područje na svijetu. Nalazi se uglavnom u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul, ali se proteže i u državi Mato Grosso i dijelovima teritorija Bolivije i Paragvaja. Prostire se na površini od oko 140.000 do 195.000 km². Unutar ovog područja postoje razni subregionalni ekosistemi, svaki sa svojim hidrološkim, geološkim i ekološkim karakteristikama.

## Geografija

Zalazak sunca nad Pantanalom, polovinom godine
Pantanal se nalazi u centralnom dijelu Južne Amerike, na tromeđi Brazila, Bolivije i Paragvaja, najvećim dijelom u Brazilu. Predstavlja ogromnu, blago nagnutu ravan u koju se slijevaju rijeke iz okolnih brdskih područja. Omeđena je suhim šumama Chiquitano na zapadu i sjeverozapadu, suhim šumama Gran Chaco na jugozapadu i vlažnim šumama na jugu. Savana Cerrado se prostire na sjeveru, istoku i jugoistoku. Prosječne godišnje padavine iznose od 1000 do 1400 mm. Prosječna temperatura je 25 °C ali može varirati i u području između 0 i 40 °C. Najveća rijeka je Paragvaj.

## Flora

Biljni svijet u Pantanalu, često nazivan i "Pantanal kompleks", mješavina je biljnih zajednica tipičnih za različite okolne regije i sadrže biljke vlažnih tropskih amazonskih prašuma, polusušne šumske biljke tipične za sjeveroistok Brazila, biljke brazilske savane Cerrado kao i biljke savane Chaca, koja se prostire u susjednoj Boliviji i Paragvaju. Šume se obično javljaju na većim nadmorskim visinama dok travnjaci pokrivaju sezonski poplavljena područja. Ekosistem Pantanala je dom za oko 3500 poznatih biljnih vrsta.

## Fauna

Ekosistem Pantanal se također smatra domom za oko 1000 vrsta ptica, 400 vrsta riba, 300 vrsta sisara, 480 vrsta gmizavaca i preko 9000 različitih podvrsta beskičmenjaka. Među najrjeđim životinjama koje nastanjuju močvarna područja su močvarni jelen (*Blastocerus dichotomus*) i divovska vidra (*Pteroneura brasiliensis*). Dijelovi Pantanala su također dom za neke ugrožene vrste, ptice Hijacintne are (*Anodorhyncus hyacinthinus*) (ugrožene zbog krivolova), krunastog usamljenog orla, grivastog vuka (*Chrysocyon brachyurus*), divljeg psa (*Speothos venaticus*), južnoameričkog tapira (*Tapirus terrestris*) i gigantskog mravojeda (*Myrmecophaga tridactyla*). Zajedničke vrste u Pantanalu uključuju i kapibaru (*Hydrochoerus hydrochaeris*) i Jakarskog kajmana (*Caiman yacare*). Pantanal je dom jedne od najvećih populacija jaguara (*Panthera onca*) na Zemlji. Pored kajmana, u Pantanalu su zastupljeni i sljedeći reptili: žuta anakonda (*Eunectes notaeus*), zlatni tegu (*Tupinambis teguixin*), crvenonoga kornjača (*Geochelone carbonaria*) i zelena iguana (*Iguana iguana*).

## Reference

## Vanjske veze

* Ramsar Convention - Pantanal National Park Information Sheet Arhivirano 2007-06-28 na Wayback Machine-u
# Džungla

**Džunglu** možemo okarakterizirati kao područje monsunske šume ili kao područje tropske bjelogorične šume. Naziv je potekao od sanskrtske riječi *jangala*, što znači "divljina". Ali svakako to je mjesto bujne vegetacije popraćeno visokim temperaturama tijekom gotovo cijele godine.
# Roraima

| Roraima
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Boa Vista
 |
| **Governador** | Antonio Oliverio García de Almeida
 |
| Površina
 | 223.644.530 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 636.707
 |
| **Gustoća** | 2847 stanovnika na km²
 |

**Država Roraima** (portugalski: *Estado do Roraima*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire na krajnjem sjeveru zemlje duž vododjelnice između rOrinoca i Amazone, na prosječnoj nadmorskoj visini od 104 metara..

## Karakteristike

Sa sjevera i sjeverozapada graniči sa Venezuelom, sa sjeveroistoka i istoka sa Gvajanom, sa zapada i juga sa Državom Amazonas i sa istoka sa Državom Pará.

Roraima ima površinu od 223,644,530 km², na kojoj živi 636,707 stanovnika

Administrativni centar države je grad Boa Vista koji ima 2426,590 stan

Država Roraima je nova država osnovana tek 1988., danas je administrativno podjeljena na 15 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo de Roraima* (službene stranice) (`pt`)
# Amapá

| Amapá
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Macapá
 |
| **Governador** | Clécio Luís Vilhena Vieira
 |
| Površina
 | 142.470.762 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 733.759
 |
| **Gustoća** | 5150 stanovnika na km²
 |

**Država Amapá** (portugalski: *Estado do Amapá*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire na sjeveroistoku zemlje, od Atlanskog oceana do amazonske ravnice na prosječnoj nadmorskoj visini od 142 metara.

## Karakteristike

Sa sjevera graniči sa Surinamom i Francuskom Gvajanom, na istoka sa Atlanskim oceanom i sa jugozapada i juga sa Državom Pará.

Amapá ima površinu od 142.470,762 km², na kojoj živi 733.759 stanovnika

Administrativni centar države je grad Macapá koji ima 500,070

Amapá je najnovija brazilska država osnovana tek 1988., danas je administrativno podjeljena na 16 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Estado do Amapá* (službene stranice) Arhivirano 2024-01-08 na Wayback Machine-u (`pt`)
# Rondônia

| Država Rondônia
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Porto Velho
 |
| **Governador** | Marcos Rocha
 |
| Površina
 | 237.754.172 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.581.196
 |
| **Gustoća** | 6651 stanovnik na km²
 |

**Država Rondônia** (portugalski: *Estado do Rondônia*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire na sjeverozapadu zemlje po Amazonskoj prašumi na prosječnoj nadmorskoj visini od 277 metara.

Rondônia sa sjevera graniči sa Državom Amazonas, na istoku sa Državom Mato Grosso, na zapadu sa Državom Acre i sa jugozapada i juga sa Bolivijom.

Država ima površinu od 237,754,172 km², na kojoj živi 1,581.196 stanovnika.

Administrativni centar države je grad Porto Velho koji ima 500,540

Država Rondônia je osnovana 1982., danas je administrativno podjeljena na 52 općine.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo do Rondônia* (stranice na Facebooku) *(`pt`)*
* *Governo do Rondônia* (službene stranice) *(`pt`)*

Governo de Rondônia
# Tocantins

| Država Tocantins
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Palmas
 |
| **Governador** | Wanderlei Barbosa Castro
 |
| Površina
 | 277.423.627 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.511.460
 |
| **Gustoća** | 5448 stanovnika na km²
 |

**Država Tocantins** (portugalski: *Estado do Tocantins*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire po
sredini zemlje po Brazilskoj visoravni na prosječnoj nadmorskoj visini od 100 do 400 metara.

Tocantins oplakuju rijeke Araguaia i Tocantins, koje su usjekle duboke kotline. Brda su obrasla šumovitom savanom, a riječne kotline gustim šumama, dok je sjever prekriven tropskom prašumom.
Veliki otok Bananal, na rijeci Araguaia na jugozapadu države, je rezervat divljih životinja.

Tocantins graniči sa slijedećim saveznim državama, sa Maranhãom i Piauíom na sjeveroistoku, Bahiom na istoku, Goiásom na jugu, Mato Grossom na zapadu i Parom na jugozapadu.

Svojom površinom od 277,423,627 km², spada u veće države, ali ne i brojem stanovnika kojih ima 1,511,460

Administrativni centar države je grad Palmas koji ima 304,310 stanovnika.

Država je osnovana 1989. na 2/5 teritorija koji je uzet od Države Goiás, danas je administrativno podjeljena na 139 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo do Tocantins* (službene stranice) *Arhivirano 2024-01-25 na Wayback Machine-u (`pt`)*
# Sergipe

| Država Sergipe
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Aracaju
 |
| **Governador** | Fabio Cruz Mitidieri
 |
| Površina
 | 21.938.188 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.210.004
 |
| **Gustoća** | 100.739 stanovnika na km²
 |

**Država Sergipe** (portugalski: *Estado do Sergipe*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se nalazi na
istoku zemlje na prosječnoj nadmorskoj visini od 223 metara.

Sergipe sa juga i zapada graniči sa Saveznom državom Bahia, a sa sjevera sa Državom Alagoas od koje je razdvaja
rijeka São Francisco i sa istoka sa Atlanskim oceanom.

Svojom površinom od 21.938,188 km², je najmanja savezna država, u kojoj živi 2,210,004 stanovnika

Administrativni centar države je grad Aracaju koji ima 672,610 stanovnika.

Država je osnovana 1889., danas je administrativno podjeljena na 75 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Sergipe Governo do Estado* (službene stranice) *(`pt`)*
# Mato Grosso do Sul

| Država Mato Grosso do Sul
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Campo Grande
 |
| **Governador** | Eduardo Correa Riedel
 |
| Površina
 | 357.142.082 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.757.013
 |
| **Gustoća** | 7720 stanovnika na km²
 |

**Država Mato Grosso do Sul** (portugalski: *Estado do Mato Grosso do Sul*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se nalazi na jugozapadu zemlje na prosječnoj nadmorskoj visini od 293 metara.

U toj državi se nalazi najveća poplavna ravnica na Zemlji - Pantanal, koju je zbog bioraznolikosti UNESCO 2000. uvrstio na Listu svjetske baštine.

## Karakteristike

Mato Grosso do Sul graniči sa pet Brazilskih saveznih država; Goiás i Minas Gerais (sjeveroistok), São Paulo (istok) i Paraná (jugoistok) i dvije južnoameričke države; Paragvajem na jugu i jugozapadu i Bolivijom na zapadu.

Država ima površinu od 357.142,082 km², na kojoj živi 2,757,013 stanovnika

Administrativni centar države je grad Campo Grande koji ima 903,710 stanovnika.

Država je osnovana 1977., danas je administrativno podjeljena na 79 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governadoria do Estado de Mato Grosso do Sul* (službene stranice) *(`pt`)*
# Vegetacija

**Vegetacija** je pojam koji može značiti:

* Vegetacija (biljke) je raslinje, biljni pokrov, koji se po svom nastanku dijeli na:

* Vegetacija (primarna) je raslinje, biljni pokrov koji se razvio bez utjecaja čovjeka i
* Vegetacija (sekundarna) (antropogena) je raslinje, biljni pokrov na čiji razvoj je čovjek izvršio određeni utjecaj;

* Vegetacija (fitocenoza) je ukupnost biljnih zajednica određenog kraja;
* Vegetacija (patologija) je pojam u medicini.

Koriste se i izvedenice iz tog pojma, kao što je:

* Vegetacijsko razdoblje je vrijeme u kojem biljka raste.
# Eksluzivna ekonomska zona

Morski pojasevi prema međunarodnom pravu
**Ekskluzivna ekonomska zona** ili **isključivi gospodarski pojas** je područje koje se nalazi izvan teritorijalnog mora i uz njega, podvrgnuto je posebnom pravnom režimu na temelju kojega obalne države ima pravo vršiti svoja suverena prava.

Isključivi gospodarski pojas ne smije se prostirati preko 200 morskih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora.

## Poveznice

* Zaštićeni ekološko-ribolovni pojas
* Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora
# Obuća

Baletne papučice
**Obuća** je pokrivalo za noge, koje se nosi radi zaštite nogu i u modne svrhe.

Većina obuće sastoji se od gornjeg dijela ili gornjišta (vanjska strana pričvršćena na potplat), od unutarnjeg dijela ili podstave i donjeg dijela ili đona. Ženska obuća često ima visoku petu. Većina obuće veže se pomoću vezica, a neke imaju patent s čičkom. Obuća se izrađuje u različitim veličinama i brojevima.

Siromašni ljudi u državama trećeg svijeta često ne nose obuću. Ponekad se obuća ne nosi i zbog vjerskih razloga npr. pri ulasku u neke hramove. Čarape se obično nose unutar obuće, kako ljudi ne bi bosi hodali. Iznimka su sandale, japanke i sl. Obrtnici koji izrađuju i popravljaju obuću zovu se postolari.

Najstarija obuća otkrivena je u spilji Fort Rock Cave u američkoj saveznoj državi Oregon. Radiokarbonsko datiranje ovih sandala od tkanog materijala ukazuje dob od najmanje 10 000 godina. Međutim postoje otisci obuće nalik na stare sandale iz iste spilje, koji potječu iz vremena 500 000 godina pr. Kr.

Materijali od kojih se izrađuje obuća su: koža (glavni), guma, drvo, plastika, tekstil, metal, juta.

## Vrste obuće:

Japanke
Ženska obuća
* Cipele
* Čizme
* Sandale
* Tenisice
* Balerinke
* Štikle
* Japanke
* Cipele s platformom
* Salonke
* Papuče
* Koledžice
* Mokasinke
* Opanci
* Klompe
* Kopačke
* Klizaljke
* Koturaljke
* Skije
* Peraje
* Borosane
* Dereze

## Galerija

* Plesne cipele
* Čizme
* Klompe
* Tenisice
* Oksfordice
* Mokasine
* Radne cipele
* Srednjovjekovna cipela

## Reference
# Tekstil

Postoje razni tipovi izrade tekstila. Na slici je prikazan tepih u Indijskom stilu.
**Tekstil** je elastični materijal sastavljen od sitnih vlakana koja čine predivo. Tekstilna industrija upotrijebljava prirodna i sintetička vlakna kako bi tkanjem ili pletenjem proizvela tkanine za odeću, namještaj ili industriju.

## Proizvodnja tekstila

Vlakno se čisti, sortiraa, izbjeljuje, ponekad boji, a zatim se šalje u predionice gdje se pretvara u čvrst neprekidan konac. Bojenje se bira prema kemijskim karakteristikama tekstilnog vlakna. Danas su gotovo sve boje sintetičke. Tkanina može da bude bojena i pojedinačno nakon tkanja. Vlakno se potom plete ili tka. Tkanje se odvija na razboju koji je danas automatiziran.

Leteći čunak Johna Kaya i mehanički razboj bili su dva ključna izuma za napredak tekstilne industrije. Nakon tkanja, komad tkanine se pere a ponekad se priprema za štampanje(crtež) ili za postupke koji će uticati na njegov izgled ili kvalitet. U industrijskim zemljama, fabrike tekstila se suočavaju sa konkurencijom zemalja Srednjeg istoka i ostalih područja Azije.

## Vanjske veze

* Textilna industrija u Indiji Arhivirano 2012-11-26 na Wayback Machine-u
* Tekstilna industrija u Salemu Arhivirano 2014-01-04 na Wayback Machine-u