Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Futur prvi

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| Perfekt
 |
| Imperfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Prezent
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |

**Futur prvi** (lat. *futurus* = budući), također futur I. ili buduće vrijeme glagola u srpskohrvatskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola *htjeti* i infinitiva.

## Primjeri futura

Futur prvi glagola *raditi*:

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *ja ću raditi* | *mi ćemo raditi* |
| 2.
 | *ti ćeš raditi* | *vi ćete raditi* |
| 3.
 | *on će raditi*  | *oni će raditi* |

Specifična futuru prvom jest morfološka promjena koja nastaje u inverziji pomoćnog glagola i infinitiva pa glagoli čiji infinitiv završava s *-ti* gube dio infinitivnog nastavka:

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *radit ću* | *radit ćemo* |
| 2.
 | *radit ćeš* | *radit ćete* |
| 3.
 | *radit će*  | *radit će* |

Iako se zadržava u pisanju, krnji se infinitvni nastavak *-t* ne izgovara. Glagoli čiji infinitivi završavaju na *-ći* ne prolaze kroz istu promjenu:

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *peći ću* | *peći ćemo* |
| 2.
 | *peći ćeš* | *peći ćete* |
| 3.
 | *peći će*  | *peći će* |

## Futur prvi pomoćnih glagola

Futur prvi pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

|  | glagol *biti* | glagol *htjeti* |
| --- | --- | --- |
| Futur prvi | 1. ja ću biti
2. ti ćeš biti
3. on/ona/ono će biti
1. mi ćemo biti
2. vi ćete biti
3. oni/one/ona će biti
 | 1. ja ću htjeti
2. ti ćeš htjeti
3. on/ona/ono će htjeti
1. mi ćemo htjetii
2. vi ćete htjeti
3. oni/one/ona će htjeti
 |
| Futur prvi - inverzija | 1. bit ću
2. bit ćeš
3. bit će
1. bit ćemo
2. bit ćete
3. bit će
 | 1. htjet ću
2. htjet ćeš
3. htjet će
1. htjet ćemo
2. htjet ćete
3. htjet će
 |

## Uporaba

* Futur prvi koristi se za radnju koja će se dogoditi ili nastaviti događati kasnije u odnosu na trenutak u kojem se izražavamo:

*Posljedice uragana Katrina osjećat će se godinama.*
U ovom primjeru nije nužno jasno je li se uragan već dogodio u trenutku kad govorimo o njegovim posljedicama, tj. osjećaju li se već posljedice uragana. To je ujedno i nevažno za uporabu futura prvog: posljedice će se osjećati u budućnosti u odnosu na trenutak kad je predviđanje u posljedicama iskazano te je stoga pravilno koristiti futur prvi.* Česta je pojava zamjene futura prvog prezentom nesvršenog vida:
*Stižem prvim vlakom.* umjesto *Stići ću prvim vlakom.*
# Futur drugi

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| Perfekt
 |
| Imperfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Prezent
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |

**Futur drugi (egzaktni)** ili predbuduće vrijeme glagola u srpskohrvatskom jeziku tvori se od svršenog prezenta pomoćnog glagola *biti* i glagolskog pridjeva radnog.

## Futur egzaktni pomoćnih glagola

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *ja budem bio* | *mi budemo bili* |
| 2.
 | *ti budeš bio* | *vi budete bili* |
| 3.
 | *on bude bio* | *oni budu bili* |

 |

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | *ja budem htio* | *mi budemo htjeli* |
| 2.
 | *ti budeš htio* | *vi budete htjeli* |
| 3.
 | *on bude htio* | *oni budu htjeli* |

 |

## Uporaba

* Futur drugi koristi se u izražavanju radnje koja će se dogoditi u budućnosti prije neke druge buduće radnje\*. Futur drugi stoga se isključivo rabi u složenim rečenicama, u oblikovanju zavisne rečenice gdje je glavna rečenica u futuru prvom:

*Ne **budemo** li se **spremili** na vrijeme, vlak će nam pobjeći.*
* Česta je zamjena futura drugog prezentom:

*Ne **spremimo** li **se** na vrijeme, vlak će nam pobjeći.*

---

\*  *Iznimka ovom pravilu jest uporaba futura drugog u kajkavskom narječju, gdje je futur drugi jedini budući oblik i koristi se za radnje koje bi se izricale futurom prvim u književnom govoru.*

## Vanjske veze

* Futur drugi u njemačkome jeziku Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u
* Futur drugi u francuskome jeziku
# Zastava Brazila

Zastava Brazila
**Zastava Brazila** se sastoji od zelene podloge na čijem središnjem delu se nalazi veliki žuti romb a unutar romba se nalazi plavi krug sa belim zvezdama u pet različitih veličina i zaobljene bele trake preko njih. Unutar trake je ispisan moto *Ordem e Progresso* (portugalski Red i napredak)

Moderna verzija zastave je zvanično usvojena 19. novembra 1889. godine. Koncept je osmislio Rejmundo Teksiera Mendes u saradnji sa Migelom Lemosom i Manuelom Perera Reisom. Verzija sa 27 zvezdica je usvojena 12. maja 1992. godine.
# Grb Brazila

Grb Brazila
Sadašnji **grb Brazila** datira od kada je on postao republika, krajem 19. veka.

Grb se sastoji od središnjeg amblema okruženog strukama kafe i duvana - glavnih poljoprivrednih proizvoda Brazila.

U belom krugu u sredini, može se videti Južni krst (poznat i kao Kruks). Prsten sa 27 zveza predstavlja 26 brazilskih država (republika) i jednan savezni distrikt.

Na plavoj traci, u donjem delu grba, ispisani su pun naziv Brazila (República Federativa do Brasil - Savezna Republika Brazil) i datum kada je osnovana savezna država (15. novembar 1889.)

* Grb regenta princa od Brazila, septembar - decembar 1822
* Grb prve carevine, 18. septembar, 1822 - ~1870
* Grb druge carevine, ~1870 - 15. novembar, 1889
* Grb republike, 19. novembar, 1889 - danas

## Povezano

* Zastava Brazila

## Vanjske veze

*
# Hino Nacional Brasileiro

| Hino Nacional Brasileiro |
| --- |
| *Srpskohrvatski:* Brazilska nacionalna himna |
|  |
|

---

**Državna himna  Brazil**

---

 |
| Tekst | Osório Duque-Estrada, 1909. |
| Muzika | Francisco Manuel da Silva, 1831. |
| Usvojena | 1831. kao himna Brazilskog Carstva 1890. kao himna Brazila 1922. usvojen tekst |
|

Hino Nacional Brasileiro (instrumental)

*Problemi sa slušanjem datoteke? Pogledajte pomoć.* |

**"Hino Nacional Brasileiro"** (srpskohrvatski: "Brazilska nacionalna himna") je državna himna Brazila. Glazbu je 1831. godine komponirao Francisco Manuel da Silva, a do 1922. godine, kada je predsjednik Epitácio Pessoa dekretom ozvaničio tekst kojeg je 1909. napisao Osório Duque-Estrada, imala je barem dvije neslužbene verzije teksta. Estradin izvorni tekst je također izmijenjen prije nego je 1922. godine postao službenim.

Tekst himne stilom podsjeća na parnasovstvom, dok sadržajno dočarava romantičarski sentiment.

## Vanjske veze

* Brazil: *Hino Nacional Brasileiro* - Audio of the national anthem of Brazil, with information and lyrics Arhivirano 2022-07-17 na Wayback Machine-u
* Other patriotic songs - Brazilian Government portal website
* 50,000 sing the anthem at FIFA World Cup 2014, partly a capella
# Predsjednik Brazila

| Predsjednik Brazila
 *Presidente da República Federativa do Brasil* |
| --- |
| **Predsjednička zastava** |
| **Inkumbent Luiz Inácio Lula da Silva** od 1. siječnja 2023. |
| Sjedište | Palácio da Alvorada  Brasília, Brazil |
| Mandat | Četiri godine Uz mogućnost jednog uzastopnog reizbora |
| Inauguracijski držac | Deodoro da Fonseca |
| Formiranje | 26. veljače 1891. |
| Plaća | R$320,678 godišnje |

**Predsjednik Federalne Republike Brazil** (portugalski: *Presidente da República Federativa do Brasil*) je šef izvšne vlasti u Brazilu, istovremeno i šef države i predsjednik vlade. Uz navedeno, predsjednik je i vrhovni zapovjednik Oružanih snaga Brazila.

Predsjednički sustav u Brazilu uspostavljen je 1889. godine, nakon što je u vojnom puču svrgnut car Pedro II. Inauguracijski nositelj titule bio je Deodoro da Fonseca, koji je dužnost preuzeo 1891. godine. Od tog trenutka, Brazil je izmijenio šest ustava, tri diktature i tri perioda demokracije, tokom kojih je glasovanje bilo obavezno. Ustav Brazila iz 1988. godine danas regulira dužnosti i ovlasti predsjednika u sklopu brazilskog političkog sustava.

Ustav propisuje kako kandidat za predsjednika mora biti rođen na teritoriju Brazila i imati prebivalište u Brazilu, minimalno 35 godina, status elektora i puna elektorska prava te biti član političke stranke. Od 1. siječnja 2023, aktualni predsjednik je Luiz Inácio Lula da Silva.
# Luiz Inácio Lula da Silva

| Luiz Inácio Lula da Silva
 |
| --- |
|  |
|

---

39. predsjednik Brazila
 |
| *Inkumbent* |
| Mandat 1. siječnja 2023.
 |
| Potpredsjednik
 | José Alencar
 |
| Prethodnik
 | Jair Bolsonaro
 |
|

---

35. predsjednik Brazila
 |
| Mandat 1. siječnja 2003. – 1. siječnja 2011.
 |
| Potpredsjednik
 | José Alencar
 |
| Prethodnik
 | Fernando Henrique Cardoso
 |
| Nasljednik
 | Dilma Rousseff
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 27. listopada 1945.  Caetés, Brazil
 |
| Politička stranka
 | Partido dos Trabalhadores
 |
| Supružnik
 | Maria de Lurdes da Silva (1969–1971; preminula) Marisa Letícia Rocco Casa (1974–danas) |
| Zanimanje
 | govornik, državnik
 |
| Vjera
 | katolicizam
 |
|

---

Potpis
 |
|  |

**Luiz Inácio Lula da Silva** (izgovaranje IPA:  [lu'iz i'nasiu 'lulɐ dɐ 'silvɐ] ; rođen kao **Luiz Inácio da Silva** 27.10. 1945), od milja zvan **Lula**, brazilski je ljevičarski političar koji je preuzeo dužnost predsjednika Brazila od 2023. godine, pozicija na kojoj je prethodno odslužio dva mandata između 2003. i 2011. godine.

Njegova politička stajališta su tradicionalno pripadala ljevici, ali se s vremenom približio modernoj socijaldemokraciji otkako je postao najlijeviji brazilski predsjednik od vremena Joaoa Goularta.
# Senado Federal

| Federalni senat *Senado Federal* |
| --- |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | gornji dom |
| Ograničenje mandata | neograničeni osmogodišnji mandat |
| Historija |
| Osnovano | 1824. |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Davi Alcolumbre, DEM (od 1. veljače 2019.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 81 |
|  |
| Političke grupe |

| List |
| --- |
| **Vlada PMDB (22)
* PSDB (10)
* PP (7)
* PSD (5)
* DEM (4)
* PR (4)
* PTB (2)
* PRB (1)
* PSC (1)
* PTC (1)
* PPS (1)

**Opozicija PT (9)
* PSB (7)
* PDT (2)
* PCdoB (1)
* REDE (1)

**Nezavisni PV (1)
* Nezavisni (1)
 |

 |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Zgrada Nacionalnog kongresa, Brasília |

Senado Federal (srpskohrvatski: *Federalni senat*) je gornji dom Nacionalnog kongresa Brazila. Senat je formiran ustavom iz 1824. godine, a isprva je bio strukturiran kao britanski Dom lordova. Nakon što je 1889. godine proglašena republika, senat je strukturiran kao onaj američki.

Trenutni saziv broji 81 senatora. Svaka savezna država ima tri predstavnika, a isto toliko ima i Federalni distrikt, koji se biraju običnom većinom na osmogodišnji mandat. Izbori su strukturirani tako da se WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 senata izabire na jednim izborima, a ostala WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 četiri godine kasnije. Kada se izabire jedan mandat, elektori daju jedan glas, a kada se izabiru dva mandata, elektori daju dva glasa, koja ne mogu ići istom kandidatu, mada stranka može predložiti dva kandidata kada se izabire WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 senatora. Mandat osvajaju kandidati koji osvoje najviše glasova.
# Congresso Nacional

| Nacionalni kongres *Congresso Nacional* |
| --- |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | dvodomni |
| Domovi | *Senado Federal* *Câmara dos Deputados* |
| Historija |
| Osnovano | 6. svibnja 1826. |
| Vodstvo |
| Predsjednik Senata | Renan Calheiros, PMDB (od 1. veljače 2013.) |
| Predsjednik Zastupničkog doma | Eduardo Cunha, PMDB (od 1. veljače 2015.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 594 |
|  |
|  |
| Mjesto zasjedanja |
|  |
|  Zgrada Nacionalnog kongresa, Brasília |

Congresso Nacional (srpskohrvatski: *Nacionalni kongres*) je zakonodavno tijelo brazilske federalne vlade. Za razliku od državnih Zakonodavnih skupština, kongres je dvodomni te se sastoji od Federalnog senata (gornji dom) i Zastupničkog doma (donji dom). Kongres zasjeda u Brasíliji dvaput godišnje, od 2. veljače do 27. srpnja te od 1. kolovoza do 22. prosinca.

Struktura kongresa je do nedavno bila izrazito nestabilna jer su političari bili skloni čestim promjenama stranaka za trajanja mandata pa su se omjeri snaga često mijenjali. Ipak, odluka Vrhovnog saveznog suda zaključila je kako mandati pripadaju strankama, a ne političarima te kako isti mogu mijenjati stranke samo u iznimnim situacijama. Nezakonita promjena stranke može dovesti do gubitka mandata u kongresu.

Predsjednik Saveznog senata je *ex officio* i predsjednik Nacionalnog kongresa te u tom kontekstu saziva i predsjedava zajedničkim sjednicama i službama oba doma.
# Nezavisnost Brazila

Pedro Américo: *"Nezavisnost ili smrt!" (Povik s Ipirange)* (1888.), ulje na platnu, 415 × 760 cm; Museu Paulista, São Paulo
**Nezavisnost Brazila** iznačava proces koji se sastojao od cijele serije političkih događaja koji se zbili od 1821. do 1824. godine, a koji su mahom bili orijentirani oko spora između Brazila i Portugala u svezi s proglašenjem Brazilskog Carstva.

Do 1815. godine, Brazil je imao status kolonije u sklopu Portugalskog Imperija. Te iste godine, Brazil je uzdignut do statusa kraljevine u sklopu Ujedinjenog Kraljevstva Portugala, Brazila i Algarva. Sticanje statusa potaklo je u Brazilu želju za nezavisnošću, koja je kulminirala 7. rujna 1822. godine kada je regent Pedro proglasio nezavisnost Brazila usred rata za nezavisnost. Brazil je tako *de facto* funkcionirao kao nezavisna zemlja, mada je Portugal tu nezavisnost priznao tek 1825. godine nakon sporazuma iz Rija.

Danas se 7. rujna u Brazilu slavi kao Dan nezavisnosti.
# Câmara dos Deputados

| Zastupnički dom *Câmara dos Deputados* |
| --- |
|  |
| Vrsta |
| Vrsta | donji dom |
| Domovi | neograničeni četvrtogodišnji mandat |
| Historija |
| Osnovano | 6. svibnja 1826. |
| Vodstvo |
| Predsjednik | Eduardo Cunha, PMDB (od 1. veljače 2015.) |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 513 |
|  |
| Političke grupe |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Vlada (293)**
     PT (70)
     PMDB (66)
     PSD (37)
     PP (36)
     PR (34)
     PRB (21)
     PDT (19)
     PCdoB (10) |  | **Opozicija (181)**
     PSDB (54)
     PSB (34)
     PTB (25)
     DEM (22)
     PSC (12)
     PPS (10)
     PV (8)
     PHS (5)
     PSOL (5)
     PMN (2)
     PTdoB (1)
     PSL (1)
     PRP (1)
     PRTB (1) |  |

 |

Câmara dos Deputados (srpskohrvatski: *Zastupnički dom*) je donji dom brazilskog Nacionalnog kongresa. Zastupnički dom broji 513 zastupnika koji se biraju po načelu proporcionalne reprezentacije na mandat u trajanju od četiri godine. Trenutni predsjednik Zastupničkog doma je Eduardo Cunha.
# Ustav Brazila

Originalna kopija Ustava Brazila danas je muzejski eksponat.Za donošenje ustava bila je zadužena Ustavotvorna skupština saznava 1986. godine.
**Ustav Federalne Republike Brazila** (portugalski: *Constituição da República Federativa do Brasil*) je vrhovni zakonski akt u Brazilu koji služi kao temelj organizacije i federalne vlasti u toj zemlji. Ustav pruža okvir organizacije fedralne vlade te njezina odnosa s pojedinim federalnim jedinicama i narodom.

Ustav je formalno ratificiran 5. listopada 1988. godine, nakon dvogodišnjeg rada Ustavotvorne skupštine.

Ustav započinje preambulom u kojoj članovi konstituante iznose svoj zadatak u stvaranju ustavnog okvira za zaštitu temeljnih prava, koja su proklamirana u preambuli. Normativni dio ustava podijeljen je na devet glava. Prve dvije glave uređuju temeljna načela Republike i temeljna prava, dok je državna organizacija uređena u glavama 3 i 4. Glava 5. regulira obranu, glava 6. poreze i državni proračun, a na nju se nadovezuje sljedeća glava s pravilima o ekonomskom i financijskom poretku. Socijalni poredak reguliran je u glavi 8., dok posljednja glava donosi opće ustavne dispozicije, uključujući i prijelazne i završne odredbe.
# Geografija Brazila

Država **Brazil** 5. je po veličini država svijeta. Zauzima otprilike polovicu Južne Amerike, a ujedno je najveća i najmnogoljudnija država na tom kontinentu. Ukupna površina Brazila iznosi 8,514,215 km² od čega je površina kopna 8,456,510 km², a provršina mora 55,455 km². Najviši vrh Brazila je Pico da Neblina (2 994 m). Država graniči s Argentinom, Kolumbijom, Francuskom Gvajanom, Gvajanom, Paragvajem, Peruom, Surinamom, Urugvajem i Venezuelom.

Klima je većinom tropska, ali južni je dio zemlje većim dijelom u umjerenoj klimi. Brazil većinom prekriva tropska šuma, dok na istočnoj strani izlazi na Atlantski ocean. Kroz državu protječe jedna od najvećih rijeka na svijetu Amazona. Amazona ima najveću količinu vode od svih rijeka na svijetu. Glavne rijeke koje protječu kroz Brazil su: Amazona, São Francisco, Tocantins.
Uvjerljivo je najveća zemlja Južne Amerike. U Brazilu se znatno razlikuje slabo naseljena i pretežno nerazvijene unutrašnjost od gusto naseljenog i razvijenog priobalja. Najveći dio unutrašnjosti Brazila pripada Amazoniji.

Rude, vodena snaga, šume i plodno tlo su bili osnova gospodarskog razvoja. Tijekom 20. st. od poljoprivredne zemlje postao je industrijska zemlja.

Sirotinjske četvrti u Brazilu nazivaju se favele.
# Brazilski real

| Brazilski real |
| --- |
| *real brasileiro* |
| Kovanice od jednog reala |
| ISO 4217 |
| Kod | BRL |
| Broj | 986 |
| Eksponent | 2 |
| Denominacije |
| Podjedinica |  |
|  1⁄100 | centavo  |
| Simbol | R$ |
| Novčanice | R$2, R$5, R$10, R$20, R$50, R$100 |
| Kovanice | 5, 10, 25, 50 centava, R$1 |
| Demografija |
| Korisnici |  Brazil |
| Izdavanje |
| Nacionalna banka | Centralna banka Brazila |
| Kovnica | Casa da Moeda do Brasil |
| Vrijednost |
| Inflacija |  4.5% |
|  Izvor | Centralna banka Brazila, 2016. |

**Brazilski real**, ISO 4217: **BRL** (od "real" = kraljevski), je naziv za valutu koja se koristila u Brazilu od 1690. do 1942. i koja se od 1994. koristi i danas. Dijeli se na 100 centava. Simbol koji se u Brazilu koristi za ovu valutu je R$. Novčanice i kovanice izdaje Središnja banka Brazila, i to: kovanice od 1, 5, 10, 25 i 50 centava i 1 reala, te novčanice od 1, 2, 5, 10, 20, 50 i 100 reala.

Prvo izdanje današnjeg reala predstavljeno je 1. srpnja 1994. za vrijeme predsjednika Itamara Franca, a zamijenio je, dotad kratkovažeću, valutu cruzeiro real.

## Vanjske veze

* Središnja brazilska banka Arhivirano 2017-11-09 na Wayback Machine-u
# Receptorska tirozinska kinaza

| Receptor protein-tirozinska kinaza
 |
| --- |
|  |
| Identifikatori
 |
| EC broj
 | 2.7.10.1
 |
| IntEnz
 | IntEnz view
 |
| BRENDA
 | BRENDA entry
 |
| ExPASy
 | NiceZyme view
 |
| KEGG
 | KEGG entry
 |
| MetaCyc
 | metabolic pathway
 |
| PRIAM
 | profile
 |
| PDB
 | RCSB PDB PDBe PDBj PDBsum
 |
| Ontologija gena
 | AmiGO / EGO
 |
|

| proširiPretraga
 |
| --- |
| PMC
 | articles
 |
| PubMed
 | articles
 |
| NCBI Protein
 | search
 |

 |

|  |
| --- |
| Identifikatori
 |
| Simbol
 |  |
| Pfam
 | PF07714
 |
| OPM familija
 | 207
 |
| OPM protein
 | 2k1k
 |

**Receptor tirozinske kinaze (RTK)** su receptori ćelijske površine visokog-afiniteta za mnoge polipeptidne faktore rasta, citokine, i hormone. Od devedeset jedinstvenih gena tirozinskih kinaza identifikovanih u humanom genomu, 58 kodira proteine receptor tirozinskih kinaza. Za receptor tirozinske kinaze je bilo pokazano da su ne samo ključni regulatori normalnih ćelijskih procesa, nego i da imaju kritičnu ulogu u razvoju i progresiji mnogih tipova raka.

## Klase receptora tirozinskih kinaza

Aproksimativno 20 različitih RTK klasa je poznato.

1. RTK klasa I (EGF receptorska) familija (ErbB familija)
2. RTK klasa II (Insulinska receptorska familija)
3. RTK klasa III (PDGF receptorska familija)
4. RTK klasa IV (FGF receptorska familija)
5. RTK klasa V (VEGF receptoriska familija)
6. RTK klasa VI (HGF receptorska familija)
7. RTK klasa VII (Trk receptorska familija)
8. RTK klasa VIII (Eph receptorska familija)
9. RTK klasa IX (AXL receptorska familija)
10. RTK klasa X (LTK receptorska familija)
11. RTK klasa XI (TIE receptorska familija)
12. RTK klasa XII (ROR receptorska familija)
13. RTK klasa XIII (DDR receptorska familija)
14. RTK klasa XIV (RET receptorska familija)
15. RTK klasa XV (KLG receptorska familija)
16. RTK klasa XVI (RYK receptorska familija)
17. RTK klasa XVII (MuSK receptorska familija)

## Reference

## Literatura

* Nicholas C. Price, Lewis Stevens (1999). *Fundamentals of Enzymology: The Cell and Molecular Biology of Catalytic Proteins* (Third izd.). USA: Oxford University Press. ISBN 019850229X.
* Eric J. Toone (2006). *Advances in Enzymology and Related Areas of Molecular Biology, Protein Evolution* (Volume 75 izd.). Wiley-Interscience. ISBN 0471205036.
* Branden C, Tooze J.. *Introduction to Protein Structure*. New York, NY: Garland Publishing. ISBN: 0-8153-2305-0.
* Irwin H. Segel. *Enzyme Kinetics: Behavior and Analysis of Rapid Equilibrium and Steady-State Enzyme Systems* (Book 44 izd.). Wiley Classics Library. ISBN 0471303097.
* Robert A. Copeland (2013). *Evaluation of Enzyme Inhibitors in Drug Discovery: A Guide for Medicinal Chemists and Pharmacologists* (2nd izd.). Wiley-Interscience. ISBN 111848813X.
* Gerhard Michal, Dietmar Schomburg (2012). *Biochemical Pathways: An Atlas of Biochemistry and Molecular Biology* (2nd izd.). Wiley. ISBN 0470146842.

## Vanjske veze

* MeSH *Tyrosine+Kinase+Receptors*
* EC 2.7.10.1
# .br

|  |
| --- |
| **.br** |
|  |
| **Uveden** | 1989
 |
| **Tip NID-a** | Najviši Internet domen državnih kodova
 |
| **Status** | Aktivan
 |
| **Registracija** | *Registro .br* |
| **Sponzorska organizacija** | *Comite Gestor da Internet no Brasil* |
| **Namenjena upotreba** | Entiteti povezani sa Brazilom
 |
| **Stvarna upotreba** | Veoma popularan u Brazilu
 |
| **Ograničenja registracije** | Različita ograničenja na osnovu toga pod kojim drugostepenim imenom je registracija
 |
| **Struktura** | Registracije su na trećem nivou ispod raznih kategorija; postoji velika raznolikost drugostepenih kategorija, ali **.com.br** je ipak mnogo popularnija od ostalih
 |
| **Dokumenti** |  |
| **Politika rasprave** |  |
| **Vebsajt** | *Registro.br* |

**.br** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Brazil. Administriran je od strane *Upravljajućeg komiteta za Internet u Brazilu*.

## Vanjske veze

* IANA informacije o .br domenu Arhivirano 2007-10-25 na Wayback Machine-u

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Amerika

**Amerika** ima više značenja:

## Geografska i politička

* Amerike, *tj.* američki kontinenti:
	+ Severna Amerika
	+ Centralna Amerika
	+ Južna Amerika
* Sjedinjene Američke Države

## Ostalo

* Amerigo Vespuči, italijanski istraživač i kartograf
* "Amerika", pesma od folk muzičkog dua Sajmon i Garfankl iz 1960ih
* Amerika, rokenrol bend; takođe naziv njihovog debi albuma
* *Amerika*, film iz 1924. koji je režirao D.V. Grifit
* *Amerika*, futuristička mini serija o sovjetskoj okupaciji SAD, snimljena 1980-ih.
* Amerika Belohorizonte, fudbalski klub

## Povezano

* America (razvrstavanje)
* América (razvrstavanje)