# Opus

Originalni notni zapis J. S. Baha: početak Preludijuma iz Svite za lautu u G molu **BWV 995**.
Početna 32 takta originalnog rukopisa Šopenove Poloneze u As duru, **Op. 53**, 1842.
Orkestarska partitura početka prvog stava Mocartovog koncerta za klarinet i orkestar u A duru, **K. 622**, napisanog 1791. godine za klarinetistu Antona Stadlera.
Originalni rukopis Okteta u F duru,
**D. 803** F. Šuberta, komponovanog marta 1824.

Skica rukopisa Betovene klavirske Sonate **No 28**, A dur, **Op. 101**, Allegro, 1816.
Reč **opus** (francuski: *numéro*, engleski: *opus number*, italijanski: *numero*, njemački: *Opuszahl*)potiče iz latinskog jezika i znači *delo*.

Ovaj termin može da se odnosi na književnost, slikarstvo, pozorište, balet, film, muziku i, uopšte, sve oblasti umetničkog stvaralaštva.

## Dva značenja opusa

Opus može da ima dva značenja:

1. *Pojedinačno delo neke osobe*:
Recimo: Betovenov Treći klavirski koncert, ce mol, **opus 37**.

2. *Celokupno stvaralaštvo neke osobe*:
Recimo: "**Opus** arhitekte Ćosića je ogroman...", "Celi umetnički **opus** grafičara je vrlo vredan...", "Njegov književni **opus** obuhvata komedije, pripovetke, književnu i pozorišnu kritiku."

**U muzici reč opus takođe ima dvojako značenje:**

1. *muzičko delo (kompozucijа)*,
2. *celokupno stvaralaštvo jednog muzičara*.
## Opis procesa numeracije muzičkih dela

Kompozitori i muzikolozi (ljudi koji studiraju i pišu o muzici) reč opus (ili skraćeno Op.) koriste da bi označili (radi lakog uvida) hronološki redosled nastanka umetničkih dela ili odnos radova u kompozitorovoj celokupnoj kolekciji, a nekada se tako označava jedan period kompozitorovog stvaranja. Oni uz naslov dela napišu i broj opusa. Na primer, kada kompozitor komponuje svoju prvu kompozuciju, da joj naslov i označi je kao "Opus 1" (*Op.1*). Sledeća kompozicija bi bila "Opus 2" (*Op.2*) i td.

## Koji su razlozi za vršenje numeracije muzičkih dela

Ovakav način organizovne katalogizacije muzičkih kompozicija jednog umetnika umnogome pomažu i olakšavaju uvid u kompozitorov stvaralački opus i brzo i lako snalaženje svakog muzičara ili interesenta za njegov rad ili njegov odrećeni komad.

Betoven je napisao mnogo klavirskih sonata. Sonatu u A-duru op.26 napisao je kad je bio mlad. Mnogo godina kasnije, napisao je još jednu klavirsku sonatu (takođe u A-duru), ali ona (da bi se razlikovala) ima Opus 101 (*vidi zadnji notni primer desno dole*).

## Istorijski aspekt numerisanja muzičkih dela

Oznaka *Opus* se kroz istoriju koristilа još od 17. veka pa sve do današnjih dana. Poznato je da je Ludvig van Betoven bio veoma sistematičan i ažuran u tome.

## Drugačije numeracije muzičkih dela

Sem klasične oznake **Op.**, muzikolozi su kompozicijama koje nisu imale oznake davali i drugačije numeracije (*uoči različite numeracije dela ispisane kurzivom ispod notnih primera u desnoj koloni*). Prikažimo samo neke najpoznatije:

* **BWV** (njemački: B**ach-**W**erke-**V**erzeichnis*, engleski: *Bach Works Catalogue*) su oznake za kompozicije Johana Sebastijana Baha.

* **KV** ili **K** (**K**öchel-**V**erzeichnis) su oznake za kompozicije Volfganga Amadeusa Mocarta koje je priredio Ludwig von Köchel. Poznato je da Mocartova muzika nije imala brojeve opusa. Muzikolog *Köchel* napravio je hronološki popis svih Mocartovih dela i dao im **K** numeraciju (**K** prema **K**öchel). Köchelova numeracija ide do broja **622**.

* **D** (*Otto Erich **D**eutsch*) su oznake za kompozicije Franca Šuberta koje je priredio Otto Erich Deutsch.

* **L** (*François **L**esure*) su oznake za kompozicije Kloda Debisija koje je katalogizirao muzikolog François Lesure.

* Radovi Domenika Skarlatija mogu se pojaviti pod tri različita kataloška sistema:

1. **L** (*Alessandro **L**ongo*) su bile do 1906. oznake za kompozicije Domenika Skarlatija. Priredio ih je Alessandro Longo.
2. **K** ili **Kk** (*Ralph **K**ir**k**patrick*) je nova oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija koja je zamenila gornju katalogizaciju **L** 1953. od strane Ralpha Kirkpatricka.
3. **P** (*Giorgio **P**estelli*) je nove oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija načinjena od strane Giorgio Pestellija 1967. godine.
## Izvori

<References>