Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Luka

*Za ostale upotrebe, pogledajte Luka (razvrstavanje).*
Luka Kobea u sumrak
Šangajska luka
**Luka** ili **pristanište** je postrojenje za pristajanje ukrcaj, prekrcaj ili iskrcaj tereta ili putnika s brodova i na njih, te ih dijelimo na putničke i teretne luke. Ako su tereti samo jedne vrste i služe kao odlazna postaja za promet roba i dobara proizvedenih u obližnjoj tvornici, rudniku ili naftnoj rafineriji, onda ih nazivamo terminalima. Obično se nalazi na obali mora, jezera, rijeka ili kanala te ih temeljem tih svojstava dijelimo na morske, riječne ili jezerske luke.

Teretne luke često imaju opremu za prekrcaj tereta kao što su dizalice i viličari, čiji vlasnici mogu biti privatne osobe ili javne ustanove. Često se u blizini luke nalaze skladišta, prostori za konzerviranje, hladnjače, cisterne i druge objekte za obradu i skladištenje robe, a zbog svoje važnosti, i ini građevine podgradnje i nadgradnje bivaju izgrađeni kraj lukâ.

Za funkcioniranje luke važna je dubina mora ili vode u kanalima ili vezovima, zaštita od vjetra, valova i oluja, kao i pristup kopnenim prijevoznim sredstvima kao što su željeznica i cesta. Veće luke imaju i svoje brode za posebne namjene.

Zbog svoje važnosti za svoj privredni okoliš, a radi uređenosti poslovanja i spriječavanja svih zlouporaba, i državna zakonodavstva (svih upravnih razina) imaju posebne skupine zakona i propisa koje se strogo bave lučkim stvarima, a i same luke imaju svoje uprave i pravilnike kojima se svi korisnici lučkih usluga se moraju podrediti.

## Najveće i najprometnije luke po kontinentima

* Afrika: Durban, Južnoafrička Republika
* Australija: Port Hedland, Australija
* Azija: Šangaj, Kina
* Evropa: Rotterdam, Nizozemska
* Južna Amerika: Santos, Brazil
* Sjeverna Amerika: San Pedro/Los Angeles, SAD

## Vanjske veze

* Port rankings from the AAPA
* World Port Rankings 2004, by metric tons and by TEUs, American Association of Port Authorities Arhivirano 2007-01-06 na Wayback Machine-u (**xls format**, 26.5kb)
* Information on 1,613 ports in 191 countries from Noonsite.com

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Luke i pristaništa** |
|  | Potražite natuknicu luka u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Močvara

*Za ostale upotrebe, pogledajte Močvara (razvrstavanje).*
*Čepkeliai rezervat* u Litvi
**Močvare** su dijelovi kopna s povremeno vrlo vrlo mokrim, muljevitim dnom sa stajaćom vodom. Nalaze se najčešće u riječnim nizinama ili uz jezera. U močvarama se, za razliku od tresetišta, ne stvara treset.

To je životni okoliš u kojem ne rastu stabla, ponekad ima grmova, a općenito se tu nalaze ekološke zajednice koje uspijevaju na mokrom mineralnom pa do organskom tlu, a mogu opstati samo uz neprekidni višak vode. Razgraničenje između močvara i drugih tipova biotopa nije jednostavno. One su međuoblik između drugih biotopa kao što su tresetišta, vodene površine koje se isušuju ili mokre livade i grmišta. Tipične biljne vrste su iz rodova *Eupatorium* i *Lysimachia*, kao i neke druge biljne zajednice koje su vrlo važne kao "paša" za leptire i druge kukce.

Mnoge su močvare ugrožene ili su u prošlom stoljeću i ranije potpuno isušene zbog potreba poljoprivrede za obradivim površinama ili iz zdravstvenih razloga (malarija). U novije vrijeme je došlo do promjene odnosa prema močvarama. Shvaćen je njihov značaj za ukupnost čovjekove životne sredine, i česti su uspješni napori za renaturiranjem tih područja.
# Poluotok

**Poluotok** ili **poluostrvo** je geografski pojam, koji označava kontinentalnu površinu, koja je sa tri strane okružena vodom. *Poluotoci* mogu imati površinu od nekoliko kvadratnih kilometara, ali isto tako njihova veličina i dužina ne moraju dosezati više od stotinjak metara.

Sami poluotoci mogu imati poluotoke, a ovi se dalje mogu dijeliti na manje poluotoke, kao što pokazuje primjer danskog poluotoka Jutland-Djursland-Mols.

Poluotok velikih razmjera se naziva polukontinent, poput Evrope, a njoj su pripojeni veći poluotoci, kao dijelovi koji sačinjavaju kontinent, kao što su: Apeninski, Balkanski, Pirinejski poluotok i Skandinavija, te manja: Bretagne, Jutland, Istra, Kanin, Kola, Krim, Peloponez i Halkidiki.

Neki od poluotoka:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Evropa Angeln
* Apeninski poluotok
* Ards
* Balkan
* Beara ili Caha
* Bretanja
* Butjadingen
* Halkidiki
* Corraun
* Cornwall
* Cotentin
* Danski Wohld
* Dars
* Dingle
* Gargano
* Gower
* Hela
* Holnis
* Inishowen
* Istra
* Iveragh
* Jutland
* Kalabrija
* Kanin
* Kintyre
* Krim
* Lleyn
* Mizen
* Onega
* Peloponez
* Pirinejski poluotok
* Priwall
* Samland
* Salent
* Sinis
* Skandinavija
* Taman
 | **Afrika Cyrenaika
* Somalija / Rt Afrike

**Azija Arabijski poluotok
* Indokineski poluotok
* Jamal
* Jebal Dhanna
* Kamčatka
* Katar
* Kathiawar
* Mala Azija
* Koreja
* Liaodong Bandao
* Malaijski poluotok
* Shandong Bandao
* Sinaj
* Taimur

**Antarktis Antarktički poluotok
 | **Amerika Aljaska
* Azuero
* Boothia
* Florida
* Gaspé (Kanada)
* Guajira
* Hayes Halvø (Grenland)
* Kenai (Aljaska)
* Labrador
* Lower Peninsula (USA)
* Baja California
* Nova Scotia
* Marajó
* Taitao
* Ungava (Kanada)
* Upper Peninsula (USA)
* Valdés (Argentinien)
* Yucatán

**Australija Arnhemland
* Cape York
* Yorke
 |
# Sjever

*Za ostale upotrebe, pogledajte Sjever (razvrstavanje).*

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Sjever** (ijekavski) ili **sever** (ekavski) jest jedna od četiri osnovne strane svijeta, nasuprot jugu. Sjever je glavna strana svijeta prema kojoj se položaj odnosno smjer ostalih odnose "kao prema sjeveru". U ranija vremena, za sjever se govorilo i ponoćje.

Vidljivi gornji dio ruba geografske karte uvijek se podrazumijeva sjever, osim ako nije drugačije naznačeno. Sjever se označava sa 0° ili 12 sati. Potonji se koristi pretežno u avijacijskoj orijentaciji (npr. izraz "cilj je na 12 sati").

Sjever generalno podrazumijeva dva pojma:

* Stvarni sjever – pravac uz površinu Zemlje prema jednom geografskom polu Zemljine rotacije, i to onaj pol koji je na nečijoj lijevoj strani kada on stoji na zamišljenoj crti ekvatora u trenutku dok gleda izlazak Sunca.
* Magnetni sjever – pravac uz površinu Zemlje u kojem snaga vodoravnog magnetnog polja ima najveću pozitivnu vrijednost.

## Veze

* Strane svijeta
# Obradivo tlo

Moderno obradivo tlo u Engleskoj
**Obradivo tlo** u geografiji znači zemlja koja može služiti za rast poljoprivrednih usjeva. Različito je od kultiviranog zemljišta, te uključuje džungle i nisu korišteni samo za ljudske potrebe. Obradiva tla danas prekrivaju oko 31 milijun kilometara.

Iako je ograničeno zbog mase i topologije, iznos ukupnog obradivog tla, regionalno i globalno, oscilira zbog ljudskih i klimatskih faktora poput navodnjavanja, krčenja šuma, širenja pustinja, deponija, i urbanog širenja. Zato se provode mnoga istraživanja kako ove promjene utječu na proizvodnju hrane.

Najproduktivni dio obradivih tla dolazi od naslaga od rijeka i mora iz geološkog doba. U modernom vremenu, rijeke ne poplavljuju poljoprivredna tla zbog kontrola polplava.

## Neobradiva tla

Postotak obradivih tla po državama
Zemlje koje nisu prikladne za obrađivanje tla imaju bar jednu od sljedećih nedostataka:

* bez izvora svježe vode
* prevruća klima (pustinje)
* prehladna klima (Arktik)
* prestjenovit reljef
* preslanost
* previše kiša ili snijega
* prezagađenost
* slaba nutritivnost

## Izvori

## Vanjske veze

* Obradivo tlo na Zemlji Arhivirano 2004-10-31 na Wayback Machine-u
# Zaliv

Zaljev Guantanamo
**Zaljev** ili **zaliv**, naziv za vodenu površinu koja prodire u kopno i njime je okružena s tri strane. Veličina zaljeva može biti od više metara, pa do više stotina kilometara širine ili pružanja u kopno, a u njemu mogu biti otoci, otočne skupine, poluotoci, otočići ili hridi.

Porijeklo zaljeva može biti promjena razine mora ili jezera, kretanje kontinentalnih ploča, spuštanje ledenjaka, utonuće estuarija. Zaljevi koji su nastali kao posljedica otapanja i spuštanja glečera prema moru nazivaju se fjordovi.

## Vanjske veze
# Kiša

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kiša (razvrstavanje).*
Kiša na Manhattanu
**Kiša** (stariji oblik dažd) јe vid atmosferskih padavina, kao što su sneg, grad i rosa. Kiša nastaјe kada se kapi vode padaјu na površinu Zemlje iz oblaka.

Kiša ima veliku ulogu u hidrološkom krugu u kome vlaga iz okeana isparava, kondenzuјe se u oblacima, pada nazad na Zemlju i vraća se u okean putem reka i potoka da bi započela novi ciklus.

Oblik kišnih kapi se naјčešće opisuјe kao "oblik suze". okrugao na dnu i zakrivljen ka vrhu, ali ovaј opis јe netačan (samo kapi vode kapane iz određenih izvora su "oblika suze" u momentu formiranja). Manje kapi kiše su sferičnog oblika. Veće kapi su spljoštene (oblika pljeskavice). Veoma velike kapi su oblika padobrana. U prosјeku, kap kiše јe 1–2 mm u prečniku. Naјveće zabeležene kapi kiše su uočene nad Brazilom i Maršalovim ostrvima 2004. – neke od njih velike 1 cm.

U nekim kulturama su razviјene sprave za borbu protiv kiše kao što јe kišobran ili kabanica. U tropskim kraјevima ljudi ne vole da izlaze iz kuća tokom kišnih padavina, јer јe kiša naјčešće povezana sa oluјom.

Generalno, kiša јe nešto ispod pH 6, zbog apsorpciјe atmosferskog ugljen dioksida, koјi se u kapi pretvara u manje količine ugljenične kiseline. U pustinjskim predelima, prašina u vazduhu sadrži dovoljno kalciјum karbonata da parira prirodnoј kiselosti padavina, tako da kiša može biti neutralna ili čak i alkalna. Kiša ispod pH 5,6 se smatra kiselom kišom.

## Povezano

* Ledena kiša
# Urbanizacija

Los Angeles kao primjer urbanizacije u suvremenom svijetu.
**Urbanizacija** (kojoj ime dolazi od *urbs*, latinske riječi urbs "grad") je naziv kojim se označava prirodni ili mehanički prirast stanovništva u gradskim područjima, širenje gradskih područja, odnosno transformacija pretežno seoskih karakteristika nekog područja u gradsko.

Proces urbanizacije je započeo sa samim počecima civilizacije i stvaranja gradova, ali se intenzivirao tek nakon industrijske revolucije, odnosno korištenja novih tehnologija u poljoprivredi koje su smanjile potrebu za ljudskom radnom snagom, te ekspanzije uslužnog sektora u ekonomiji.

Urbanizacija sa sobom dovodi cijeli niz problema, pogotovo kada se iskazuje kao nagla koncentracija velikog broja stanovnika na relativno malom prostoru. Zbog toga je potrebna posebna primjena posebnih mjera i postupaka u svrhu izgradnje i organizacije gradskih naselja. Veliki gradovi zahtijevaju posebno organiziran vodovod, kanalizaciju, opskrbu hranom i drugim namirnicama, elektroenergetsku i telekomunikacijsku mrežu. Pored toga se posebna pažnja mora posvetiti kvaliteti života u gradu, uključujući borbu protiv zagađenja, kriminala i raznih oblika društvene patologije.

## Veze

* Urbanizam

## Literatura

* Batten, D. F. (1995). Network cities: creative urban agglomerations for the 21st century. Urban Studies, 32, 361-378.
* Dear, Michael J. (2000). Postmodern urban condition. Oxford: Blackwell.
* Fischer, C. S. (1975). Toward a subcultural theory of urbanism. American Journal of Sociology 80, 1319-1341.
* Fischer, Claude (1976). The urban experience. New York: Harcourt Brace Jovanovich.
* Gans, Harbert J. (1962). The Urban Villagers: Group and class in the life of Italian-Americans. New York: MacMillan.
* Garreau, Joel. (1991). Edge city: Life on the new frontier. New York: Anchor Books.
* Simmel, Georg. (1903 trans. 1971). Metropolis and mental life. in On Individuality and social forms ed. by Donald Levine. trans. by Edward Shills. Chicago: Chicago University Press.
* Tonnies, Ferdinand (1887 trans. 1988). Community & society, with an introduction by John Samples. New Brunswick, N.J.: Transaction Books.
* Wirth, L. (1938). Urbanism as a way of life. American Journal of Sociology, 44, 3-24.
# Osnovna škola

Učionica osnovne škole u Japanu
**Osnovna škola** (njemački: *Grundschule*, engleski: *elementary school*, francuski: *l’école primaire*, ruski: начальная школа) naziv je za obrazovnu ustanovu namijenjenu za pružanje osnovnog obrazovanja, odnosno učenja čitanja, pisanja, računanja i drugih znanja i vještina nužnih za funkcioniranje u društvu, odnosno za kasniji nastavak obrazovanja.

Osnovne škole su u pravilu namijenjene djeci, a u većini zemalja je njihovo pohađanje obavezno. Trajanje obrazovanja u osnovnim školama varira od zemlje do zemlje, ovisno o različitim obrazovnim sistemima, od kojih neki poznaju međustepen između osnovne škole i srednje škole koju pohađaju adolescenti.
# Britanija

**Britanija** se može odnositi na:

* Britanija (ostrvo), ostrvo koje se nalazi u severozapadnoj Evropi
* Praistorijska Britanija (sr)
* Britanija (rimska provincija), rimska provincija osnovana nakon rimske invazije Britanije 43. godine nove ere
* Britanija (mitologija) (sr), drevna keltska boginja
* RMS *Britannia* (en)

## Povezano

* Britanska ostrva, skup ostrva uz severozapadnu obalu Evrope
* Velika Britanija, razvrstavanje
* Nova Britanija, ostrvo Bizmarkovog arhipelaga
# Trgovačko društvo

**Trgovačka društva** predstavljaju udruživanja trgovaca u cilju efikasnijeg i kvalitetnijeg poslovanja.

Da bi olakšali način ulaganja i realiziranja trgovačkih poslova trgovci se udružuju u trgovačka društva u koja ulažu kapital i radnu snagu te dijele dobit i rizik u poslovanju. Više je trgovaca time bilo u prilici da u jednom zajedničkom poslu sa manjim ulaganjem više zarade, ali i u slučaju da posao propadne taj rizik lakše podnesu.

Obično su trgovačka društva pravljena od dva člana i obično je jedan član ulagao kapital a drugi je obavljao sav ostali posao do ostvarivanja zarade, koju su zajednički dijelili. Prvi član se zvao *socius stans*, a drugi *socius tractans*.

## Povezano

* Preduzeće
# Siaka Stevens

| Siaka Stevens
 |
| --- |
|

---

Premijer Sijera Leonea
 |
| Mandat 26. travnja 1968. – 21. travnja 1971.
 |
| Prethodnik
 | Albert Margai
 |
| Nasljednik
 | Christopher Cole
 |
|

---

1. Predsjednik Sijera Leonea
 |
| Mandat 21. travnja 1971. – 28. studenog 1985.
 |
| Prethodnik
 | Christopher Cole
 |
| Nasljednik
 | Joseph Saidu Momoh
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 24. kolovoza 1905. Moyamba, Sijera Leone
 |
| Smrt
 | 29. svibnja 1988. Freetown, Sijera Leone
 |
| Politička stranka
 | *razne* |

**Sijaka Probajn Stivens** (engleski: *Siaka Probyn Stevens*; Mojamba, 24. avgust 1905 — Fritaun, 29. maj 1988) bio je premijer i kasnije prvi predsednik afričke države Sijera Leone.

## Biografija

Rođen je u mestu Mojamba, južna provincija Sijera Leonea. Porodica mu potiče iz plemena Limba. Završio je srednju školu na Albertovoj akademiji u Fritaunu. Kasnije je postao gradonačelnik glavnog grada. Bio je veoma aktivan i u kolonijalno doba.

Radio je na železnici, osnivao sindikate, te bivao biran na razne položaje. Nakon nezavisnosti Sijera Leonea 1961, postao je premijer, iako je kratko vreme bio van te funkcije kad je izvršen puč u kojem je bio svrgnut s vlasti. Kasnije se vratio na položaj. Kad je 1971. proglašena republika, postao je predsednik. Njegova tadašnja stranka bio je Svenarodni kongres. Svi politički protivnici ili pripadnici drugih stranaka morali su da pređu u njegovu stranku, ili bi izgubili mesto u parlamentu.

Predsednik je postao pametno iskoristivši nezadovoljstvo severnih i istočnih naroda, te je njegova stranka pobedila čak i tamo gde je dominirala Narodna stranka Sijera Leonea, prva koju je osnovao.

Imao je autoritarne tendencije, te je postao diktator, kao i mnogi njegovi savremenici. Referendumom je proglašena jednopartijska država. Predsedavao je Organizacijom afričkog jedinstva i to manje od godine dana (1. jul 1980 — 24. jun 1981). Sišao je s vlasti 28. oktobra 1985. godine, nakon čega je penzionisan. Njegovo vođenje politike i ekonomije neposredno je uzrokovalo izbijanje građanskog rata 1991. godine.

Umro je u Fritaunu 29. maja 1988. u dobi od 83 godine.

## Reference
# Paravojna formacija

Pripadnici njemačke desničarske milicije Freikorps 1920-ih
**Paravojna formacija**, ili **paravojska**, je izraz koji u najširem smislu označava svaku organizaciju grupu čiji su pripadnici naoružani, opremljeni ili obučeni za oružanu borbu, odnosno vojne zadatke, ali se iz različitih razloga ne smatra vojskom. U užem smislu se razlikuju dvije kategorije paravojnih formacija.

U prvu spadaju oružane formacije neke države koje organizacijski ne spadaju u njenu stajaću, odnosno redovnu vojsku. Kao primjeri mogu služiti:

* pomoćne službe redovnih oružanih formacija, najčešće za obavljanje ne-borbenih zadataka, npr. *Women Airforce Service Pilots* (WASP) koje su činili civilni piloti-žene pri američkom ratnom zrakpolovstvu;
* oružane formacije namijenjene borbenim zadacima, ali čija glavna svrha nije borba protiv vanjskog neprijatelja i/li konvencionalno ratovanje; pod tim zadacima se obično podrazumijevaju zadaci očuvanja unutrašnje sigurnosti ili sukobi niskog intenziteta; zbog toga u tu kategoriju spadaju Obalna straža u SAD, snage OMON-a u Rusiji, Kraljevska konjička policija u Kanadi, žandarmerija u Srbiji i mnogim drugim državama, odnosno Teritorijalna obrana u bivšoj Jugoslaviji;
* privatne vojne kompanije

Rjeđe se u tu kategoriju ubrajaju redovne policijske formacije neke države, i to u pravilu tek u izvanrednim situacijama kao što su rat i elementarne nepogode. Tako je npr. kalifornijskim zakonima policija Los Angelesa definirana kao paravojna formacija.

Druga kategorija paravojnih formacija se odnosi na oružane formacije koje su organizirane ili obavljaju aktivnosti ekvivalentne redovnoj vojsci, ali iza njih ne stoji eksplicitna sankcija neke države. To se prije svega odnosi na razne ustaničke grupe i ilegalne političke pokrete. Kao primjeri takvih paravojnih formacija mogu poslužiti FARC u Kolumbiji, Tamilski tigrovi na Šri Lanki ili OVK na Kosovu. Osim njih postoje paravojne formacije kao oružana krila pojedinih političkih stranaka. Često se u takvim slučajevima koristi izraz milicija.

Postoje slučajevi gdje se sticajem vojnih, političkih i drugih okolnosti paravojna formacija transformira u redovnu vojsku. Kao primjer može poslužiti Jugoslavija u drugom svjetskom ratu gdje su na početku Narodnooslobodilački partizanski odredi Jugoslavije bili tek jedna od brojnih paravojnih formacija, odnosno oružano krilo KPJ, da bi na kraju pod nazivom Jugoslavenska armija bili priznati kao redovne oružane snage Demokratske Federativne Jugoslavije.

Izraz *paravojne formacije* je posljednjih decenija često dobio pežorativne značajke, a za što su zaslužni brojni primjeri gdje su paravojne formacije vršile terorističke aktivnosti i ratne zločine, a s njima vezane države i politički pokreti nastojale njihovom "paravojnom" prirodom, odnosno formalnom nevezanošću za ratno pravo ili vlastiti pravni poredak, umanjiti vlastitu odgovornost.

## Vanjske veze

* Human Rights Watch, Colombia and Military-Paramilitary Links
* Paramilitary News Arhivirano 2009-03-01 na Wayback Machine-u
* Global Security
* List of Terrorist Groups
# Teror

Zgrada terora u Budimpešti
**Teror** (iz latinskog *terror, terroris*, *strava* ili *užas*) je sustavno i često naizgled planirano širenje straha i užasa kroz provođenje ili prijetnju nasilja kako bi se ljude činilo poslušnima ili pokornima. Korištenje terora za postizanje političkih ili ekonomskih ciljeva se naziva terorizam.

Latinski izraz *territio* (srpskohrvatski "zastrašivanje") odnosi se na *pokazivanje sredstva za mučenje* koje prethodi mučenju, kojie je često dovoljno za iznudu priznanja.

Izvorno je teror bio zamišljen u liberalizmu kao državama atribuiranu legitimna funkcija. Za Thomas Hobbesa je "strahota zakonitih kazni" (*terror of legal punishment*) značio "neophodan uvjet državnog sustava".

Voltaire označava stanje tijekom 1769. godine zbog javnih smaknuća i mučenja uoči Francuske Revolucije (1789) kao terorističke strahote vlasti (*appareil de Terror*). Godine 1793. francuski revolucionari su pod vodstvom Robespierra prozvali teror kao državno sredstvo moći i na temelju toga "vladavinu terora" ideološki opravdali.

## Korištenje pojma "teror" u svakodnevnim jeziku

Riječ "teror" se u današnje vrijeme može naći u brojnim kombinacijama riječi (npr. telefonski teror, psihološki teror). Koristi se često za opisivanje agresivnih oblika uznemiravanja.

## Povezano

* Strahovlada
* Teror (Francuska)
* Bijeli teror
* Crveni teror
* Revolucionarni teror
# Brašno

**Brašno** je sitno samlevena i prosejana pšenica (žito). Ali brašno se pravi (meljavom) i od kukuruza, raži, soje, ječma. Postoji i cementno brašno. No u daljem tekstu će biti reči o već pomenutom brašnu od pšenice.

## Proizvodnja

Brašno se nekada dobijalo mlevenjem između dva mlinska kamena od kojih bi se jedan okretao. Mlin je bio pokretan slobodnim padom vode preko točka koji bi okretao, preko prenosnog mehanizma, mlinski kamen. Mlinar je bio ta osoba koja je imala mlin, koja je posao meljave radila najčešće za „ušur“ tj. deo samlevenog brašna bi ostajao mlinaru.

Danas postoje parni i električni mlinovi daleko većeg kapaciteta. U mlinovima se brašno i seje i pakuje u džakove.

U industrijskoj proizvodnji brašna, brašno za kupca se dobija mešanjem različitih vrsta brašna koja se opet dobijaju od različitih vrsta žita. Problem je u tome da kvalitetnija „tvrda“ žita imaju manje prinose pa su samim tim i skuplja. Ovako se brašno tipizira, kao što se i mleko tipizira na određen procenat masnoće (na primer 2,8 %)

Brašno se proizvodi cele godine, žito se povlači za meljavu iz silosa, gde se žito čuva posle žetve. Zato je najbolje kupovati brašno pred žetvu jer onda ima najmanji procenat vlage, tj. od žetve je imalo vremena da se osuši.

U Vojvodini, gde postoji značajno iskustvo sa brašnom i njegovim čuvanjem, ono se čuva u drvenim sanducima, a ako se u brašnu pojave insekti (moljci i sl) to je samo znak da je brašno dobro.

Pre svakog mešenja brašno treba ponovo prosejati iz napred navedenog razloga a i da vazduh „uđe“ u njega te da se hleb ili kolači bolje dižu pod uticajem kvasca.

## Vrste brašna

U zavisnosti od "tvrdoće" žita, postoje meka (za hleb pre svega) i tvrda brašna (za kolače).

U zavisnosti od veličine rupa na situ brašna su više bela ili tamnija. Belje brašno je od jezgra žita tj. u njemu nema spoljne košuljice od zrna. To su brašna Tip-400 ili Tip-500. Ova brašna nemaju vitamine i minerale kao crnja brašna Tip-800 ili Tip-1100. Zato je crni hleb zdraviji.

Tip brašna se ustanovljava spaljivanjem istog u kalorimetru i procentom pepela koje ostaje pri sagorevanju. Tip-400 je npr 0.4% pepela, Tip-500 je 0.5% pepela i td.
# Lopata

Lopata
**Lopata** je alat koja se koristi u domaćinstvima. Sastoji se od ručke i sečiva. Ručka se najčešće pravi od drveta ili ojačanog stakla-plastike. Sečivo mora biti od čvrstog materijala najčešće nekog metala kao što je čelični lim ili tvrde plastike. Ima veliku upotrebu u poljoprivredi, građevinarstvu i vrtarstvu.

## Namena

Zbog velike površine sečiva najpodesnija je za prebacivanje veće količine rastresitog materijala kao što su pesak, ugalj, snega i slično, mada se može koristiti i za skupljanje rastresitog materijala. Za različite potrebe lopate mogu biti i različitog dizajna i dimenzija. Najčešće je u upotrebi lopata koja se sastoji od drvene ručke i širokog metalnog sečiva, i koja se koristi u građevinske svrhe kao i u poljoprivredi. Lopate manjih dimenzija mogu da se koriste u vrtovima, dok se plastične lopate koriste za čišćenje i kao takve se mogu naći pod nazivom đubrovni

## Historija

Postoje dokazi da se još u ranom neolitu koristili životinjsku lopaticu kao oruđe za rad. Kasnije su se pravile od drveta. Koristile su se pre svega u rudnicima, i u njima je bila osnovna alatka sve do industrijskog doba. Tokom druge industrijske revolucije krajem 19.veka teške mašine i buldožeri su konačno zamenili lopate. Od tada lopate se koriste pre svega u domaćinstvima kao i građevinarstvu, a vrlo malo u industriji i to više kao pomoćno sredstvo.

## Galerija

* Plastična lopata
* Specijalna lopata za sneg
* Priručna lopatica

## Reference