Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Republikanizam

**Republikanizam** je politička ideologija koja propovijeda republiku kao društveno uređenje neke države, odnosno nužnost njenog uvođenja u državama koje su po svom uređenju monarhije.

Zagovornici republikanizma su u pravilu zagovornici socijalističkih, te nešto rjeđe liberalnih ideologija. Kao glavni argument u prilog ukidanja monarhije i uvođenja republike se navodi da je državni poglavar koji na položaj dolazi temeljem nasljednog prava nespojiv suvremenim idealima jednakosti svih građana, kao i da nasljedni državni poglavar za svoje postupke ne odgovara nikome, odnosno važniji mu je privatni od javnog interesa.

Republikanizam kao ideologija svoje korijene vuče iz antičke političke prakse utjelovljene u grčkim polisima kao što je Atena, odnosno Rimskoj Republici. Pojava evropskih gradova-država u srednjem vijeku mu daje novih zamah, da bi se u doba prosvjetiteljstva uobličila kao reakcija na pojavu apsolutnih monarhija čije je uređenje bilo u sve većem raskoraku s interesima građanstva i kapitalizma.

Republikanizam svoj najradikalniji oblik dobija u vrijeme francuske revolucije kada postaje gotovo nerazdvojan od ideologije liberalizma. Međutim, s transformacijom dotadašnjih apsolutnih monarhija u ustavne, a kasnije i parlamentarne monarhije gdje monarsi imaju uglavnom simboličku ulogu, nestaje neposrednih političkih poticaja za republikanizam.

S druge strane, republikanizam počinju koristiti nove ideologije 19. vijeka kao što su nacionalizam, a nešto kasnije i socijalizam, pogotovo njegova struja koja će u 20. vijeku biti poznata kao komunizam.

Socijalistički raspoloženi republikanci monarhiju smatraju nespojivim s idealima jednakosti, a komunisti u monarhiji vide simbol starog poretka, odnosno jezgru otpora diktaturi proletarijata, koja se zbog toga mora ukloniti.

Mnogi nacionalistički pokreti su postali republikanski jer bi se, po njihovom mišljenju, uklanjanjem nasljednog monarha s mjesta nacionalne države izbjegla svaka mogućnost da preko braka ili personalne unije ta država ostvari državnopravne veze s nekim drugima državama ili nadnacionalnim entitetima, a samim time i izgubi svoj suverenitet. To je, između ostaloga, razlog zašto izraz *republikanizam* danas služi kao sinonim za irski nacionalizam, kao što je nastojanje za kidanje svih državnopravnih veza s bivšom maticom državom - Velikom Britanijom - glavni sadržaj republikanskog pokreta u državama Commonwealtha kao što su Australija, Novi Zeland i Kanada.

Nasuprot republikanizmu se kao ideologija koja se zalaže za očuvanje ili ponovno uspostavljanje monarhije javlja rojalizam, odnosno monarhizam.

Izraz *republikanac* ili *republikanski* je, s druge strane, u mnogim državama izgubio dosta svog ideološkog značenja, za što su možda najbolji primjer SAD i tamošnja Republikanska stranka.
# Regent

**Regent** (od latinske riječi *regens* što znači "*onaj koji vlada*") je osoba izabrana za šefa države umjesto monarha, zbog njegove maloljetnosti, odsutnosti ili onesposobljenosti. Osoba koja vrši dužnosti regenta je zapravo *de facto* vladar suvereniteta, ali ne i monarh. Razlog za potrebu regenstva može biti i interregnum koji nastane po izumiranju predviđene nasljedne linije, te regent kojeg odredi parlament u tom slučaju vrši dužnosti šefa države dok se ne izabere novi monarh iz jedne od sporednih nasljednih linija. Za regenta se najčešće biraju članovi uže vladareve porodice ili plemići višeg ranga.
# Pedro Américo

| Pedro Américo |
| --- |
| **akademizam** |
| Autoportret (1895.) |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Pedro Américo de Figueiredo e Melo 29. travnja 1843.  Areia, Brazil (tada  Brazilsko Carstvo) |
| Smrt | 7. listopada 1905.  Firenza, Italija (tada  Kraljevina Italija) |
| Supružnik | Carlota de Araújo Porto-Alegre |
| Profesionalne informacije |
| Obrazovanje | *Academia Imperial de Belas Artes* *École des Beaux-Arts* Sveučilište u Bruxellesu |
| Zanimanje | slikar, pedagog, povjesničar |
| Opus |
| Mentori | Jean-Auguste-Dominique Ingres Hippolyte Flandrin Carle-Horace Vernet |
| Znamenita djela |
| * *"Nezavisnost ili smrt!" (Povik s Ipirange)* (ulje na platnu, 1888.)
 |

**Pedro Américo de Figueiredo e Melo** (Areia, 29. travnja 1843. – Firenza, 7. listopada 1905.) je bio brazilski umjetnik, pisac i pedagog, jedan od najznačajnijih akademskih slikara iz Brazila.

Godine 1854. preselio se u Rio de Janeiro, gdje je dobio stipendiju za Carsku akademiju lijepih umjetnosti. Školovanje je nastavio u Europi, poglavito na *École des Beaux-Arts* u Parizu, gdje su mu učitelji bili Jean-Auguste-Dominique Ingres, Hippolyte Flandrin i Carle-Horace Vernet. Américo je dobio niz pohvala za svoje radove, a 1868. godine je i doktorirao u Bruxellesu.

Po povratku u Brazil, naslikao je sliku *"Nezavisnost ili smrt!" (Povik s Ipirange)*, danas jednu od najpoznatijih slika u historiji Brazila, a koja prikazuje princa Pedra u trenutku proglašenja brazilske nezavisnosti. Iako je primarno stanovao u Firenzi, Américo je redovito putovao u Rio te je radio kao profesor i povjesničar umjetnosti.

Bio je oženjen za Carlotu de Araújo Porto-Alegre, kći slikara i diplomata Manuela de Araúja Porto-Alegrea. Za života je dobio nekoliko stranih odlikovanja, a 1889. godine je postao zastupnik u Narodnoj skupštini.

Umro je 1905. godine u Firenzi.
# Sloboda tiska

Indeks slobode medija prema nvo "reporteri bez granica"

| **Teme vezane uz novinarstvo** |
| --- |
| **Profesionalna pitanja** |
|
Vijesti • Stil pisanja • Etika • Objektivnost • Vrijednosti •
Izvori • Defamacija • Urednička nezavisnost • Obrazovanje • Druge teme

 |
| **Oblasti** |
| Kultura • Ekonomija • Ekologija • Moda • Medicina • Nauka • Politika • Saobraćaj • Sport • Tehnika • Vrijeme • Zabava
 |
| **Žanrovi** |
|
Građansko •
Kolaborativno •
Gonzo •
Istraživačko •
Književno •
Narativno •
Novo •
Kolumnističko •

 |
| **Društveni uticaj** |
|
Sedma sila •
Sloboda štampe •
Infotainment •
Medijska pristranost •
Javni odnosi •
Žuto novinarstvo

 |
| **Novinski mediji** |
|
Novine •
Časopisi •
Novinske agencije •
Radiotelevizija •
Online •
Fotonovinarstvo •
Alternativni mediji

 |
| **Uloge** |
| Novinar •
Reporter •
Urednik •
Kolumnist •
Komentator •
Fotograf •
Voditelj •
Meteorolog •

 |
|

---

This box: * prikaži
* razgovor
* uredi
 |

**Sloboda tiska** je sloboda medija za objavljivanje i širenje informacija ili mišljenja, bilo putem tiska ili elektronskih medija bez ikakve kontrole vlasti ili cenzure. Sloboda tiska označava slobodno društvo i demokratsko upravljanje.

Postoji nekoliko nevladinih organizacija koje uz ocjenjivanje nekoliko kriterija određivanju stupnja slobode medija u svijetu. Poznate su primjerice organizacija reporteri bez granica ili Freedom House.

## Povezano

* Cenzura na internetu

## Vanjske veze

* Odbor za svjetsku slobodu tiska Arhivirano 2010-07-24 na Wayback Machine-u
# Acre (savezna država)

| Acre
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Rio Branco
 |
| **Governador** | Gladson de Lima Cameli
 |
| Površina
 | 164.173.429 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 830.018
 |
| **Gustoća** | 5056 stanovnika na km²
 |

**Država Acre** (portugalski: *Estado do Acre*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se nalazi na zapadu zemlje u slivu
Amazone na prosječnoj nadmorskoj visini od 234 metara.

## Karakteristike

Sa sjevera graniči sa Državom Amazonas, sa istoka sa Državom Rondônia sa
jugoistoka sa Bolivijom i sa juga i zapada sa Peruom.

Država ima površinu od 164,173,429 km², na kojoj živi 830,018 stanovnika

Administrativni centar države je grad Rio Branco koji ima 385,130 stanovnika

Država je osnovana 1962., danas je administrativno podjeljena na 22 općine.

## Reference

## Vanjske veze

* *Estado do Acre (službene stranice)* (`pt`)
# São Paulo (savezna država)

| São Paulo
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | São Paulo
 |
| **Governador** | Tarcísio de Freitas
 |
| Površina
 | 248.219.485 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 44.411.238
 |
| **Gustoća** | 178.920 stanovnika na km²
 |

**Država São Paulo** (portugalski: *Estado do São Paulo*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire na jugoistoku
zemlje, od Atlanskog oceana do Brazilske visorovni na sjeverozapadu, na prosječnoj nadmorskoj visini
od 514 metara..

## Karakteristike

São Paulo graniči sa slijedećim državama, sa sjevera sa Minas Geraisom, sa sjeveroistoka sa Rio de Janeirom, sa istoka sa Atlanskim oceanom, sa juga sa Paranom i sa zapada sa Mato Grossom do Sul.

São Paulo je brojem stanovnika, kojih ima 44.411,238 najveća brazilska država, ali ne i površinom od 248.219,485 km², ali je po BDP-u ajrazvijenija.

Administrativni centar države je grad São Paulo koji ima 12,284,940 stan

Država São Paulo osnovana je za Brazilske republike 1889., danas je administrativno podjeljena na 645 općine.

## Reference

## Vanjske veze

* *São Paulo Governo do Estado* (službene stranice) (`pt`)
# Državni udar u Brazilu 1964.

Feldmaršal Humberto Castelo Branco postao je jedan od predvodnika puča iz 1964. godine.
**Državni udar u Brazilu 1964. godine** (portugalski: *Golpe de estado no Brasil*, poznatiji samo kao *Golpe de 64*) započeo je 31. ožujka 1964. godine, a završen je 1. travnja 1964. godine svrgavanjem tadašnjeg predsjednika Joãa Goularta i uvođenjem desničarske vojne diktature. Uz pomoć Sjedinjenih Država, Oružane snage Brazila su uspješno svrgnule Goularta, koji je bio demokratski izabrani potpredsjednik iz redova Radničke partije, a koji je predsjedništvo preuzeo nakon što je konzervativac Jânio Quadros podnio ostavku. Quadros je ostavku podnio kako bi si povećao popularnost, što se pokazalo kao loš politički potez. Prema odredbama ustava iz 1946., koji je bio na snazi u to doba, Goulart je automatski trebao preuzeti predsjedništvo, no kako je on bio na službenom posjetu NR Kini, Pascoal Ranieri Mazzilli je bio v.d. predsjednika do njegova povratka.

Iako je Goulart bio umjereni nacionalist, desni vojni krugovi optuživali su ga da je komunist te su mu priječili preuzimanje vlasti. Nakon dugih pregovora, koje je primarno vodio Tancredo Neves, Goulart i desnica su postigli sporazum prema kojem bi dotadašnji predsjednički sustav bio zamijenjen parlamentarnim, s Goulartom kao predsjednikom, a Nevesom kao premijerom. Ipak, 1963. godine, Gouler je preko referenduma uspješno vratio prezidencijalizam. Tada je konačno preuzeo predsjedništvo u punom opsegu, no tek su se tada pojavili brojni interni problemi, kao i vanjskopolitičke situacije u kontekstu Hladnog rata koje su dodatno destabilizirale njegovu vladu. Njegov Plan o bazičnim reformama (*Reformas de Base*) temeljio se na socijalizaciji profita velikih stranih kompanija s ciljem osiguravanja boljeg životnog standarda za Brazilce, ali je od strane vojske i desnice prikazan kao "socijalistička prijetnja". To je dovelo do masovnih demonstracija znanih kao Marševi obitelji s Bogom za slobodu (*Marchas da Família com Deus pela Liberdade*).

Puč je uspješno proveden u kratkom periodu, a Goulart je 4. travnja konačno napustio zemlju za Urugvaj, odnosno kasnije Argentinu, gdje je živio u egzilu sve do svoje smrti. Pučem je ukinuta Druga Republika, a Brazil je ušao u period represivne desničarske vojne diktature koja će trajati sve do 1985. godine.
# Dilma Rousseff

| Dilma Rousseff
 |
| --- |
|  |
|

---

36. predsjednica Brazila
 |
| Mandat 1. siječnja 2011. – 31. kolovoza 2016.\*
 |
| Potpredsjednik
 | Michel Temer
 |
| Prethodnik
 | Luiz Inácio Lula da Silva
 |
| Nasljednik
 | Michel Temer
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 14. prosinca 1947.  Belo Horizonte, Brazil
 |
| Politička stranka
 | Partido dos Trabalhadores
 |
| Supružnik
 | Cláudio Galeno Linhares (1967–1981) |
| Zanimanje
 | ekonomistica, političar
 |
| Vjera
 | katolicizam
 |
|

---

Potpis
 |
|  |
| \* Suspendirana od 12. svibnja 2016. do 31. kolovoza 2016.
 |

**Dilma Vana Rusev** (portugalski: *Dilma Vana Rousseff*, bugarski: Дилма Вана Русев; Belo Horizonte, 14. decembar 1947) je bivša predsednica Brazila. Za predsednicu je izabrana na izborima 31. oktobra 2010. a na dužnost će stupiti inauguracijom 1. januara 2011. godine. Smijenjena je 31. avgusta 2016. godine, nakon glesanja u Senatu.

Po zanimanju je ekonomista. U mladosti je hapšena kao gerilski borac. Ranije je vršila funkcije ministra rudarstva i energetike (2003-2005) i šefa kabineta predsednika (2005-2010).

Ruseva je poreklom Bugarka, i iako ne govori bugarski niti je ikada bila u Bugarskoj, izjavila je da se smatra delom Bugarkom.

Razvedena je i ima jednu ćerku. Po veroispovesti je katolik.

## Reference

## Vanjske veze

* Dilma Rusev Arhivirano 2010-11-03 na Wayback Machine-u
# Brdo

*Za ostale upotrebe, pogledajte Brdo (razvrstavanje).*
Brda u Judejskoj pustinji
Brod koje je obilježava bitke kod Waterlooa.
**Brdo** je uzvisina srednje visine na površini Zemlje. Obično je prilično okruglog oblika i prekriveno biljkama. Brdo je manje od planine, ali obično veće od stijene. Obično nisu viša nego što su široka. Brdo može biti dio planine u podnožju.

## Nastanak

Brda mogu nastati:

* erozijom
* kretanjem ledenjaka
* zemljotresom i drugim geološkim aktivnostima
* vulkanizmom
* udarom asteroida ili vulkanskog materijala
* djelovanjem vjetra- ili vegetacije (kao primjerice pješčana dina)
* djelovanjem živih bića (mravi, termiti)
* ljudskim radom, kao primjerice: smetlišta i naselja, koja su tijekom tisuće godina sagrađena na ostacima starih naseobina.

## Povezano

* Breg
* Planina
* Brežuljak
* Pobrđe

## Literatura

* *Vojna enciklopedija*, Beograd 1959, Glavni urednik – general-potpukovnik: Boško Šiljegović
* Mastilo, N. (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd

## Vanjske veze

* Earth Sculpture; Or, The Origin of Land-forms
* The International Geography
# Ravnice

| Ravnice
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Bosna i Hercegovina
 |
| Entitet
 | Republika Srpska
 |
| Opština/Općina
 | Novi Grad
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo ((1991)) | 639
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| RavniceRavnice (Bosne i Hercegovine)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 052
 |

**Ravnice** je naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Novi Grad koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 639 stanovnika.

## Geografija

Selo se nalazi u Bosanskoj krajini.

## Historija

## Stanovništvo

|  |  |
| --- | --- |
| **Nacionalnost** | **1991.** |
| Srbi
 | 631
 |
| Muslimani
 | 0
 |
| Hrvati
 | 2
 |
| Jugosloveni
 | 4
 |
| ostali
 | 2
 |
| Ukupno
 | 639
 |

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze

* Sajt opštine Novi Grad Arhivirano 2012-03-02 na Wayback Machine-u
# Visoravan

Mt Roraima in Venezueli
**Visoravan** ili, ređe, **plato**, označava ravničarski ili lagano brežuljkast krajolik ili regiju koja je znatno viša od okolnih područja ili njihovih dijelova. Nalazi se na relativno visokoj nadmorskoj visini.

U priobalnim regijama već se kod visine od 200 m iznad mora određeni krajolici nazivaju visoravni.

U nekim područjima, primjerice Tibeta, postoje i gusto naseljeni visoravni s odgovarajućom klimom do preko 3000 m nadmorske visine.
# Serra da Mantiqueira

| Serra da Mantiqueira
 |
| --- |
| Dio
 |
| Pogled na masiv Pogled na masiv |
| Dužina masiva: | 320 km
 |
| Širina masiva: | km
 |
| Površina masiva: | km²
 |
| Najviši vrh: | Pedra da Mina (2,821 m)
 |
| Zaštićene oblasti: | Serra da MantiqueiraPozicija masiva u Brazilu
 |
| Država: |  Brazil
 |

**Serra da Mantiqueira** je planinski masiv na jugoistoku Brazila, koji se proteže preko Saveznih država Minas Gerais, Rio de Janeiro i São Paulo.

## Karakteristike

Masiv se naglo izdiže od sjeverozapadne obale rijeke Paraíba do Sul i proteže se prema sjeveroistoku otprilike 320 km, dosežući visinu od 2,798 metar]]a na planini Pedra da Mina na granici država Minas Gerais-São Paulo.

Planine masiva se na kraju spajaju sa planinama Masiva Espinhaço. Nekad su bile prekrivene šumom, osim vrhova.
Danas su zbog deforestacije, radi pašnjaka i drvenog ugljena znatno prorjeđene.
Na nižim padinama nalazi se nekoliko lječilišta, uključujuči najveće Campos do Jordão.

Njegovo ime Mantiqueira na Indijanskom tupianskom znači *Mjesto gdje leže oblaci*.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Mantiqueira Mountains* (`en`)
# Espinhaço

| Espinhaço
 |
| --- |
| Dio
 |
| Pogled na masiv Pogled na masiv |
| Dužina masiva: | 1,100 km
 |
| Širina masiva: | km
 |
| Površina masiva: | km²
 |
| Najviši vrh: | Pico do Sol (2,072 m)
 |
| Zaštićene oblasti: | EspinhaçoPozicija masiva u Brazilu
 |
| Država: |  Brazil
 |

**Espinhaço** (portugalski: *Serra do Espinhaço*) je planinski masiv na jugoistoku Brazila, koji se proteže od sjevera prema jugu u dužini od nekih 1,100 km, preko Saveznih država Minas Gerais i Bahia.

## Karakteristike

Planine masiva visoke su između 1,100 - 2,000 metara, one zajedno sa visoravni Diamantina u državi Bahia, formiraju vododjelnicu između sliva rijeke São Francisco i kratkih vodotoka koji se spuštaju direktno u Atlantik na istoku.

Najviši vrh masiva *Pico do Sol* (2,072 m) se nalazi pored grada Catas Altas u Nacionalnom parku Carratha.

Od početka 18. vijeka se u planinama Espinhaça iskapa zlato, dijamanti i poludrago kamenje. Masiv je danas ekonomski važan ponajviše zbog velikih količina željezne rude i visokokvalitetnog mangana. Espinhaça je najveći izvoznik kristalnog kvarca na svijetu.

Upravo je zlatna groznica bila glavni motiv za kolonizaciju Minas Geraisa.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Espinhaço Mountains* (`en`)
# Gvajanski štit

Gvajanski štit
**Gvajanski štit** (ili Gvajansko visočje) obuhvaća sjeveroistočni dio Južne Amerike između Venezuele i Brazila. Gvajanski štit je prekambrijska geološka formacija stara 2 milijarde godina, vjerojatno najstarija na planetu. Ovdje se nalaze impresivne i zagonetne planine nalik stolu koje se nazivaju tepuis. Gvajanska pobrđa čine izvor nekih od najspektaktularnijih vodopada na svijetu poput slapova Angel, Kaieteur i Kuquenan.

Na Gvajanskom se štitu nalaze Gvajana (prijašnja Britanska Gvajana), Surinam (prijašnja Nizozemska Gvajana) i Francuska Gvajana - francuski prekomorski departmani i prekomorske regije, te dijelom Kolumbija, Venezuela i Brazil. Pobrđa su uglavnom smještena u jugoistočnoj Venezueli, a dijelom su zaštićena kao Nacionalni park Canaima (VE) i Nacionalni park Kaieteur (GY). Najviši tepui je Mount Roraima na 2,180 m visine.

U geološkim terminima Gvajanski štit je granitna formacija prekrivena slojevima pješčenjaka, kvarcita, škriljavaca, konglomerata i šljunka.

Štit je prekriven najvećim prostranstvom netaknutih tropskih kišnih šuma na svijetu. Gvajanska kišna šuma slične je naravi kao amazonska kišna šuma, a poznata zaštićena područja uključuju već spomenute nacionalne parkove Canaima i Kaieteur, te šumu Iwokrama u središnjoj i Nacionalni park Kanuku u južnoj Gvajani.

Naziv *Gvajana* često se koristi kao kolektivni naziv za samostalnu državu Gvajanu, Surinam i Francusku Gijanu (*Guyane française*).

## Povezano

* Karipska Južna Amerika

Gvajanski štit na Wikimedijinoj ostavi
# Vododjelnica

Glavne razvodnice i slivovi na Zemlji
**Vododjelnica** (ijek.) ili **vododelnica** (ek.), **razvodnica**, ili **razvođe**, je granica koja razdvaja dva sliva. Može se definirati kao zamišljena linija od koje se sve vode, koje padnu na zemlju, slivaju u dva različita sliva.

## Vrste vododjelnica

Postoje dvije vrste vododjelnica:

* **Topografska vododjelnica** je zamišljena linija koja spaja točke sa najvećim nadmorskim visinama između dva drenažna sistema. Obično se, na topografskoj karti, izvlači kao osa grebena.
* **Hidrogeološka vododjelnica** je zamišljena linija od koje se vode, koje padnu na tlo, stvarno razdvajaju i teku dva različita drenažna sistema. Njen položaj zavisi od reljefa i geološke građe terena. Kada je teren izgrađen od vodonepropusnih stijena (npr. glina, ili sitnozrnih peščara), tada se hidrogeološka vododjelnica poklapa sa topografskom vododjelnicom. Međutim, kada je teren izgrađen od vodopropusnih stijena (najčešće krečnjaka), stvarna (hidrogeološka) vododjelnica može se nalaziti na velikom rastojanju od topografske vododjelnice, tj. od najviše tačke terena. Tada se vododjelnica nalazi na granici ovih stijena sa vodonepropusnim stijenama.

## Galerija

* Informacijska tablica na stazi između Schedena i Jühndea, označava podzemnu vododjelnicu
* Trostruka vododjelnica na Prijelazu Lunghin kod sela Maloje u Švicarskoj
* Pješačka staza na karpatskoj vododjelnici između prijelaza Už i Bjišćadi
* Označena vododjelnica na cesti Passau, čehoslovačka granica
* Vododjelnica Sjeverno more - Baltičko more u gradu Wandlitzu u Njemačkoj
* Kuriozitet: Crkveni krov u sklopu vododjelnice, natpis na crkvi u Poppbergu u Birglandu

## Reference

## Literatura

1. Anđelić M. 1990. *Geomorfologija*. Beograd: Vojnogeografski institut
2. Marković M., Pavlović R., Čupković T. 2003. *Geomorfologija*. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva
3. Petrović D. 1977. *Geomorfologija*. Beograd: Građevinska knjiga
4. Pešić L. 2001. *Opšta geologija - Egzodinamika*. Beograd: Rudarsko-geološki fakultet
# Sliv

| Sliv
 |
| --- |
| Karta Dunavskog slivaKarta Dunavskog sliva |
|  |

**Sliv** ili **slijev**, ukupna kopnena površina s koje voda otječe prema određenom oceanu, moru ili jezeru. Obično se sastoji od nekoliko *porječja* (*riječni bazen*, *riječni sliv*), dijela površine što ga odvodnjava neka tekućica sa svojim pritocima. Granica između dvaju slivova zove se vododjelnica ili razvođe, a čini je neko brdo, greben ili planina.

## Najveći slivovi na Zemlji

Karta oceanskih slivova, sivo su označeni zatvoreni bazeni
### Oceanski slivovi

* Atlanski ocean - u njega otječe oko 48,7% svih kontinentalnih voda na svijetu iz zapadne Evrope, istočnog dijela Sjeverne i Južne Amerike i zapadne Afrike. Unutar tog sliva su dva podsliva:
	+ Karipsko more i Meksički zaljev
	+ Sredozemno more sa Crnim morem
* Arktički ocean u kog se slijevaju vode sjeverne Kanade, Aljaske, Skandinavije i svjeverne Rusije.
* Tihi ocean u kog otječe 13% voda i to iz Kine, jugoistočne Rusije, Japana, Korejskog poluotoka, većeg dijela Indonezije i Malezije, Filipina i svih otoka Tihog oceana, sjeveroistočne Australije i zapadne Sjeverne i Južne Amerike.
* Indijski ocean u njega otječe 13% voda iz Istočne Afrike, Arapskog poluotoka, Indijskog potkontinenta, Burme i dobrog dijela Australije.
* Južni ocean u njega otječu vode Antarktika, koji ima oko 8 % zemljine površine.

### Najveća porječja

* Amazona
* La Plata
* Kongo
* Nil
* Mississippi, ali po količini voda koje donese tri najveća sliva su; Amazona, Ganges i Kongo.

### Zatvoreni slivovi

Zatvoreni slivovi su oni iz kojih vode ne otječu u oceane, oko 18% voda na zemlji završava u takvim zatvorenim jezerima ili isparava po pustinjama. Najveća takva jezera su Kaspijsko i Aralsko, a među poznatijima je i Mrtvo more. Veliki zatvoreni bazeni su i pustinje Sahara, Kalahari), unutrašnjost Australije i Arapskog poluotoka.

## Povezano

* Lista najdužih rijeka na svijetu
* Porječje

## Reference

## Vanjske veze

* *Drainage basin* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Pico da Neblina

| Pico da Neblina  |
| --- |
| Pogled na vrh s udaljenosti
 |
| Visina
 | 2994 m
 |
| Planinski masiv | Serra da Neblina
 |
| Lokacija
 |
| Država
 |  Brazil  Venezuela
 |
| Regija
 | Amazonas
 |
| Planinarenje
 |
| Prvi uspon | 1965.
 |

**Pico da Neblina** (srpskohrvatski: *Magloviti vrh*) je sa svojih 2944 m najviša planina u Brazilu. Dio je lanaca Serra da Neblina i Serra do Imeri u sklopu Gvajanskog štita, na granici Brazila i Venezuele. Granična ekspedicija iz 1962. godine ustvrdila je kako se vrh planine ipak nalazi u Brazilu, samo 687 m od graničnog vrha Pico 31 de Março.

Prvi uspješni uspon na planinu izveli su pripadnici brazilske vojske 1965. godine.