Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Puma

*Za ostale upotrebe, pogledajte Puma (razvrstavanje).*

| Puma
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | *Animalia*  |
| Koljeno:
 | *Chordata*  |
| Razred:
 | *Mammalia*  |
| Red:
 | *Carnivora*  |
| Porodica:
 | *Felidae*  |
| Potporodica:
 | *Felinae*  |
| Rod:
 | *Puma*  |
| Vrsta:
 | P. concolorP. yagouaroundi*  |
| Dvojni naziv
 |
| Puma concolor Linné, 1771. |
|  |

**Puma** ili **kuguar** (lat. *Puma concolor*, do 1993. *Felis concolor*), je rod u porodici velikih mačaka, a može se naći u Sjevernoj, Srednjoj i Južnoj Americi. Riječ puma dolazi iz Quechua jezika. U Sjedinjenim Državama riječ panther (pantera) se odnosi na pumu, ali black panther (crna pantera) se najčešće odnosi na jaguara ili leoparda. Nedavna istraživanja puminog DNK su utvrdila da je puma usko povezana sa jaguarundijem (Puma yagouaroundi) ali ne i s leopardima i lavovima.

## Podvrste

*Florida panther* je rijetka podvrsta pume koja živi u močvarama Južne Floride u Sjedinjenim Državama, a posebno u Nacionalnom Parku Everglades. U Floridi je trenutačno veliki pokret koji pokušava spasiti preostale pantere otkako je njihov broj naglo opao. Populacija floridske pantere, prema američkoj službi za ribolov i životinje, nema više od 120 do 160 jedinki na jugozapadu Floride.

Istočna puma (Puma concolor couguar) - Broj jedinki te podvrste sjevernoameričke pume već je 30-ih godina prošlog stoljeća počeo naglo padati. Puma, koju u SAD-u zovu kuguar, stavljena je na popis ugroženih vrsta 1973., ali se već dugo strahuje da će ta vrsta nestati i nestala je početkom 2012. Odluka saveznih vlasti da proglasi istočnu pumu istrijebljenom ne utječe na status floridske pantere (na jugoistoku), jedne druge podvrste mačaka koja je također na popisu ugroženih životinja.

## Populacija i razmnožavanje

Prije nego što je došlo do eksplozije ljudske populacije u Americi, puma je obitovala velikim dijelom Amerike. Puma ima veći prostor u kojemu obitava od drugih sisavaca. Pume žive od Južnog Yukona (u Kanadi) do južnih Anda (u Čileu i Argentini).

## Fizičke karakteristike

Pume su krem boje s crnim vrhovima ušiju i repa. Puma može trčati 50 km/h, s mjesta može skočiti 6 metara, okomit skok iznosi 2.5 m. Ugriz ima jači od bilo kojeg psa. Puma ima četiri prsta a pandže su uvučene koje po potrbi izbaci. Odrasli mužjak pume može biti dugačak i do 2,5 m (od njuške do kraja repa), a teži oko 70 kg. U posebnim slučajevima može dostići i 95 kg. Odrasle ženke su dugačke oko 2 m i teže oko 35 kg (uvijek računajući od vrha njuške pa do kraja repa). Mačići pume su prekriveni crno-smeđim točkicama a rep im je savijen u krug. Pume žive oko 25 godina. Pume koje žive bliže ekvatoru su manje od onih koje žive bliže polova.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Puma** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Puma** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Puma** |
# Ocelot

| Ocelot
 |
| --- |
|  |
| *Leopardus pardalis* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | *Leopardus*  |
| Vrsta:
 | L. pardalis  |
| Dvojni naziv
 |
| Leopardus pardalis (Linnaeus, 1758.) |
|  |
| Rasprostranjenost ocelota
 |

**Ocelot** (lat. *Leopardus pardalis*), poznat i kao **obojeni leopard**, **McKenneyeva divlja mačka** te **Manigordo** (u Kostariki), divlja je mačka sa staništem u Južnoj i Srednjoj Americi te Meksiku, iako je primjećena i u SAD-u, Trinidadu i Tobagu te Karibima. Naraste do jednoga metra uz prosječnu težinu od 10 do 15 kilograma što ga čini najvećim pripadnikom u rodu *Leopardus*. Istrebljivani su zbog svoga krzna što ih je dovelo na popis ugroženih vrsta u osamdesetim godinama dvadesetoga stoljeća, no od 2006. godine njihov status je, prema IUCN-u, vrlo siguran.

## Sistematika i ime

Ime *ocelot* dolazi od riječi *ōcēlōtl* (*oːˈseːloːtɬ*) koja se ponajprije odnosi na jaguara.

### Podvrste

Prikaz ocelota u muzeju Larco u Limi, glavnom gradu Perua.
Navedene su podvrste ocelota i njihova staništa:

* *Leopardus pardalis pardalis*, amazonska prašuma
* *Leopardus pardalis aequatorialis*, sjeverne Ande te Srednja Amerika
* *Leopardus pardalis albescens*, Meksiko, jugozapadni Texas
* *Leopardus pardalis melanurus*, Venezuela, Gvajana, Trinidad i Tobago, Barbados, Grenada
* *Leopardus pardalis mitis*, Argentina, Paragvaj
* *Leopardus pardalis nelsoni*, Meksiko
* *Leopardus pardalis pseudopardalis*, Kolumbija
* *Leopardus pardalis puseaus*, Ekvador
* *Leopardus pardalis sonoriensis*, Meksiko
* *Leopardus pardalis steinbachi*, Bolivija

## Ponašanje

Ocelot je aktivniji noću. U borbama za teritorij borit će se i do smrti s drugim pripadnicima svoje vrste. Većinu godine živi usamljeno, a izuzetak je doba parenja. Dan provodi po drveću ili uzvisini povremeno dijeleći svoje stanište s drugim ocelotom istoga spola. Vrijeme potrebno da ženka okoti mladunčad procjenjuje se na 70 dana, pri čemu na svijet dolaze 2-4 ocelota.

Iako se vrlo dobro snalazi na drveću, primarno je životinja koja provodi vrijeme na tlu. Lovi životinje koje su manje od njega prateći njihov miris, iako ima vrlo razvijen vid.

## Ostalo

Oceloti se ponekad drže u kućanstvima kao ljubimci. Poznati slikar dvadesetoga stoljeća Salvador Dalí često je putovao sa svojim ocelotom, a vodio ga je i na luksuzne brodove tijekom dalekih putovanja. Pripadnici naroda Moche u Peruu klanjali su se životinjama te često prikazivali ocelote u svojoj umjetnosti.

## Reference

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Ocelot** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Ocelotu** |
# Pekariji

| Pekariji
 |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Podred:
 | Suina  |
| Porodica:
 | **Tayassuidae** Palmer, 1897. |
| Sinonimi
 |
|
Dicotylidae

 |

**Pekariji** su sisavci srednje veličine iz reda parnoprstaša. Žive u jugozapadnom području Sjeverne Amerike i diljem Srednje i Južne Amerike.

## Opis

Pekariji su životinje srednje veličine, s velikom sličnosti sa svinjama. Kao i svinje, imaju nos koji završava u hrskavičnom disku, te, u odnosu na glavu, male oči. Rep sadrži šest do devet kralježaka. Također, kao i svinje, koriste samo dva srednja prsta za hodanje, a za razliku od svinja, drugi prsti mogu biti potpuno odsutni. Želudac im je dosta složeniji nego u svinja.

Svežderi su, i jedu male životinje, iako više preferiraju korijenje, travu, sjemenke i voće. Od svinja se mogu razlikovati po obliku očnjaka i kljova.

Bjelousni pekari
Trljanjem kljova mogu napraviti zvekećuću buku, koja upozorava grabežljivce da im se ne približavaju. Prirodni neprijatelji su im jaguar i puma. Po naravi su dovoljno agresivni da ne mogu biti pripitomljeni, jer bi najvjerojatnije ozljedili ljude. U posljednjih nekoliko godina pojavila su se izvješća u sjeverozapadnoj Boliviji, u blizini Nacionalnog parka Madidi su neki ljudi ozbiljno ozljeđeni i ubijeni od strane velike skupine pekarija.

Društvene su životinje i često su u stadima. U jednom stadu bjelousnog pekarija zabilježeno je preko 100 jedinki, ali ogrličasti i Chaco pekariji obično se nalaze u manjim grupama.

Imaju mirisne žlijezde ispod svakog oka i druge na leđima. Koriste ih da označe teritorije stada. Oni također pomoću mirisnih žlijezda trljanjem jednih od druge prepoznaju se unutar skupine. Opor miris pekarijima omogućuje da prepoznaju ostale članove stada, unatoč kratkovidnosti.

Fosili *Perchoerusa*
## Evolucija

Pekariji se prvi put pojavljuju u fosilnim zapisima iz razdoblja kasnog eocena i ranog oligocena (prije oko 35 milijuna godina) u Europi. Fosili su kasnije pronađeni na svim kontinentima osim Australije i Antarktike. Postali su izumrli u Starom svijetu negdje oko miocena.

Podrijetlo im nije utvrđeno, ali najvjerojatnije su se razvili iz primitivnih životinja iz izumrle porodice Cebochoeridae. U oligocenu je postojala životinja *Perchoerus*, koja je već posjedovala neke karakteristike današnjih pekarija. U miocenu i pliocenu postojali su pekariji koji su lutali ravnicama, npr. *Cynorca*, *Hesperhys*, *Prosthennops* i *Macrogenis*. U pleistocenu se pojavljuju različiti pekariji, u rasponu od dugonosog *Mylohyus*a i velikog *Platygonus*.

## Koristi

Za komercijalni iskorištavanje jako je poznata koža pekarija. Smatra se izuzetno izdržljivom i toplom. Koristi se za proizvodnju visoko kvalitetnih kožnih rukavica. Meso pekarija ljudi smatraju posebno ukusnim, i tradicionalno ga jedu amazonski Indijanci i doseljenici.

## Izvori
# Tapiri

| Tapiri
 |
| --- |
|  |
| Tapir iz *Belizea* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | *Perissodactyla*  |
| Porodica:
 | **Tapiridae** Gray, 1821 |
| Rod:
 | Tapirus Brünnich, 1772 |

**Tapiri** (latinski: *Tapirus*) su životinje iz reda sisavaca - neparnoprstaša (*Perissodactyla*).

*Tapiri* su biljojedi koji žive po džunglama Južne Amerike, Azije i Oceanije. Pripadaju porodici *Tapiridae*, koju čine 4 vrste *Tapirus bairdii*, *Tapirus indicus*, *Tapirus pinchaque* i *Tapirus terrestris*.

Izgledom podsjećaju na svinje, snažnog trupa dugog od 1.8 do 2.5 m, širikog do 1 m, ali kratkih nogu. Imaju zašiljenu njušku koja završava surlom i kratak rep. Na prednjim nogama imaju po 4 a na stražnjim po tri prsta. Danju spavaju, a noću kreću u potrazi za hranom, travom, lišćem i voćem.

## Rodovi

* *Megatapirus* Matthew & Granger, 1923 †
* *Miotapirus* †
* *Nexuotapirus* Albright, 1998 †
* *Protapirus* Filhol, 1877 †
* **Tapirus** Brisson, 1762

## Reference

## Vanjske veze

* *Tapir* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Američki oposum

| Američka naboruša
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
| LR |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Infrarazred:
 | Marsupialia  |
| Red:
 | Didelphimorphia  |
| Porodica:
 | Didelphidae  |
| Potporodica:
 | Didelphinae  |
| Rod:
 | *Didelphis*  |
| Vrsta:
 | D. virginiana  |
| Dvojni naziv
 |
| Didelphis virginiana (Kerr, 1792.) |

**Sjevernoamerički oposum** ili **sjevernoamerička naboruša** (*Didelphis virginiana*) je tobolčar iz reda štakoraša. Sjevernoamerička naboruša jedini je tobolčar koji živi u SAD-u pa sve do juga Kanade.

## Opis

Tijelo sjevernoameričkih naboruša dugo je 32 do 50 cm, otprilike kao kućne mačke, i otprilike još jednako toliko dugačak goli rep. Mogu doseći težinu od oko 5,5 kg. Krzno im je sive i bijele boje, a na glavi imaju najčešće tri crne pruge, po jednu iznad svakog oka i jednu na sredini glave. Sve četiri noge imaju po pet prstiju s kandžama osim prvog prsta na stražnjim nogama koji je oblikovan poput palca, i može se okrenuti suprotno ostalim prstima (nasuprotnost).

## Rasprostranjenost i životni prostor

Prvobitno su bili rasprostranjeni od istočnih dijelova SAD-a pa sve do Kostarike. No s naseljavanjem Europljana u sjevernoj Americi, širilo se i njihovo područje rasprostranjenosti, tako da danas nastanjuju čitavu sjevernu Ameriku sve do pacifičke obale, a na sjeveru i jug Kanade. Prirodno stanište su im šumovita i grmljem obrasla područja. Ali kako su izraženi hemerofili, danas ih se nalazi na plantažama, parkovima i u gradovima.

## Način života

Žive sami, aktivni su noću i dobri su penjači.
# Pasanci

| *Pasanci* |
| --- |
|  |
| Pasanac sa oklopom od devet pojasa
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Eutheria  |
| Nadred:
 | Xenarthra  |
| Red:
 | Cingulata  |
| Porodica:
 | **Dasypodidae** Illiger, 1811. |

**Pasanci** ili **armadili** (*Cingulata*) su rod oklopljenih sisavaca iz porodice - *Dasypodidae*, koji žive uglavnom po tropskim i suptropskim regijama Centralne i Južne Amerike.

Porodica *Dasypodidae* jedina je preživjela porodica u rodu Pasanaca, a preostale dvije *Pampatheriidae* i *Glyptodontidae* su izumrle.

Većina od 20 vrsta *pasanaca* živi na otvorenim površinama, poput travnjaka, ali neke vrste žive i po šumama. Svi *pasanci* imaju oklop sastavljen od niza rožnatih ploča - kolutova, koji im pokriva veći dio tijela, uključujući glavu, a velika većina i oklop po nogama i repu (jedna vrsta gotovo i nema oklopa). Tako postoje *pasanci* sa tri, šest i devet pojasa kolutova na svom oklopu.

Samo jedna vrsta, *Devetopojasni pasanac* (Dasypus novemcinctus), živi na jugu Sjedinjenih Američkih Država. Kako nije imao prirodnih neprijatelja proširio po Srednjoj i Južnoj Americi sve do Argentine i Patagonije.

*Pasanci* su prosječno dugi oko 75 cm (zajedno s repom), jedino *Divovski pasanac* naraste i do 150 cm i teži do 59 kg, za razliku od njega *Vilinski pasanac* ima samo 12 do 15 cm.

## Reference

## Vanjske veze

* *Armadillo* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Majmuni Novog svijeta

| Majmuni Novog svijeta
 |
| --- |
|  |
| Kapucini
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Primates  |
| Podred:
 | Haplorrhini  |
| Infrared:
 | **Platyrrhini**  |

**Majmuni Novog svijeta** (*Platyrrhini*), često poznati pod imenom **bezrepati majmuni**, **širokonosi majmuni** ili "**širokonosci**", čine jedan djelomični podred primata. Zajedno s majmunima Starog svijeta i *Tarsiiformesima* čine podred primata *Haplorrhini*, nazvan još i "suhonosci".

Pored ljudi, ova grupa su jedini primati koji žive na području američkog kontinenta. Područje koje nastanjuju se proteže od južnih dijelova Meksika sve do sjevernih područja Argentine. Na Karibima je živjelo više vrsta koje su sve izumrle. Nazvani su *Xenotrochini*.

Za razliku od majmuna Starog svijeta, nosnice ovih majmuna okrenute su ustranu, pa otuda i naziv "širokonosci". Veličinom se međusobno jako razlikuju, od samo 100 grama teškog Cebuella pygmaea do više od 10 kg teških urlikavaca.

Majmuni Novog svijeta su svi stanovnici drveća, a uz jedinu iznimku članova porodice noćnih majmuna svi su dnevne životinje. Mnoge vrste imaju duge repove koji su prilagođeni hvatanju za grane, pa se te vrste njim koriste kao petim ekstremitetom (porodica majmuna hvataša).

Gledajući povijesni razvoj ovih majmuna, oni su sestrinski takson taksonu majmuna Starog svijeta, najstariji nalaz (Branisella) je poznat iz oligocena. Pretpostavlja se, da su preci ovih životinja prešli Atlantik plivajući na naplavnom drveću.

Majmuni Novog svijeta se dijele na pet porodica:

* *Callitrichidae*, pandžaši i spadaju u manje primate.
* *Cebidae*, kapucini
* *Aotidae*, noćni majmuni su jedini noćni majmuni iz grupe "suhonosaca".
* *Atelidae*, hvataši koje obilježava rep prilagođen hvatanju za grane. U tu porodicu se ubrajaju i urlikavci.
* *Pitheciidae*, sakiji su obilježeni kratkim repom.
* Mjesto izumrlih karipskih majmuna nije potpuno razjašnjeno, no uglavnom ih se smatra dijelom porodice sakija.
# Brazilci

**Brazilci** je naziv za stanovništvo Brazila, a u užem smislu predstavlja stanovništvo Brazila koje ne pripada indijanskim domorodačkim plemenima.

Iako preko 50 % Brazilaca pripada bijeloj rasi, a oko 40 % različitim miješanim rasama kao su mestici, mulati ili zambo, te oko 6 % crncima, Brazilci tradicionalno sve stanovnike, bez obzira na rasu i porijeklo smatraju dijelom svog etničkog korpusa.

Porijeklom su uglavnom Portugalci, koji su istrijebili ili asimilirali indijansko stanovništvo, osim u nepristupačnoj unutrašnjosti. Na njihovo mjesto su došli crni robovi iz Afrike, a nakon ukidanja ropstva u 19. vijeku i veliki broj doseljenika iz Italije i drugih evropskih država.

Brazilci uglavnom govore portugalskim jezikom, i po vjeri su uglavnom katolici, iako je u posljednje vrijeme prilično narastao i protestantizam.
# Espírito Santo

| Država Espírito Santo
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Vitória
 |
| **Governador** | Renato Casagrande
 |
| Površina
 | 46.074.448 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 3.833.712
 |
| **Gustoća** | 83.208 stanovnika na km²
 |

**Država Espírito Santo** (portugalski: *Estado do Espírito Santo*, prevedeno *Sveti duh*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se nalazi na istoku zemlje duž obale Atlantika na prosječnoj nadmorskoj visini od 756 metara.

## Karakteristike

Espírito Santo graniči sa saveznim državama Bahia sa sjevera, sa Minas Geraisom na zapadu i na jugu sa
Rio de Janeirom a sa istoka sa Atlanskim oceanom.

Država ima površinu od 46,074,448 km², na kojoj živi 3,833,712 stanovnika

Administrativni centar države je grad Vitória koji ima 369,530 stanovnika.

Država je osnovana 1889., danas je administrativno podjeljena na 78 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo ES (službene stranice)* (`pt`)
# Florianópolis

| Florianópolis
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Brazil
 |
| **Savezna država** | Santa Catarina
 |
| **Osnovan** | 1726.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Prefeito** | Topazio Neto
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 671,6 km²
 |
| **Visina** | 3
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021./2022.)
 |
|  - **Urbano područje** | 496,960
 |
|  - **Područje utjecaja** | 516,524
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 769,1 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | VST (UTC-4:30)
 |
| **Poštanski broj** | 88000-000
 |
| **Pozivni broj** | 48
 |
| Karta
 |
| Florianópolisclass=notpageimage| Pozicija Florianópolisa u Brazilu
 |

**Florianópolis** je lučki grad od 496,960, općina od 516,524 i metropola od 1,183,874 od stanovnika. na jugu Brazila u Saveznoj državi Santa Catarina u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Florianópolis se nalazi na jugozapadu otoka Santa Catarina najbliže kopnu, sa kojim je od 1926 povezan visećim mostom *Hercílio Luz* dugim 846 metara, a od 1991. grednim mostom *Pedro Ivo Campos* dugim 1,252 m.

Metropolitanski Florianópolis se prostire i po kopnu po predgrađima São José i Palhoƈa.

## Historija

Historijski centar
Prvo evropsko naselje na otoku osnovali su Španjolci-1542., Portugalci su zauzeli otok 1675. i 1679. osnovali naselje *Nossa Senhora do Desterro* (današnji Florianópolis).

Desterro je 1726. dobio status vile, a 1823. i status grada.

Otok i grad su 1893. zauzeli federalistički revolucionari, protivnici vlade tadašnjeg brazilskog predsjednika Floriana Peixota.
Kad je revolucija propala, grad je prezvan po imenu predsjednika.

Florianópolis je od 1960. je dom Federalnog univerziteta Santa Catarina, a od 1966. i Državnog univerziteta Santa Catarina.

Historijski centar grada je kvart brojnih lučkih gatova, skladišta i poslovnih zgrada. Danas je okružen modernim rezidencijalnim kvartom *Praia de Fora*, koji se prostire do padina brda.

## Znamenitosti

Od znaamenitosti Florianópolis ima Antropološki muzej, Muzej San Jaqui i katedralu iz 1750.
Atrakcije su i dva velika nogometna stadiona.

## Privreda i transport

Florianópolis je danas administrativni-trgovački i financijski centar Države Santa Catarina, i pored tog što je teško dostupan zbog planina duž obale.

Pored tog on je grad metalurške, kemijske, farmaceutske i elektroindustrije.
Njegova luka zbog niskog vodostaja više nije najprometnija u državi.

Obalnim poluautoputom povezan je sa Curitibom (298 km) na sjeveru i Porto Alegrom (386 km) na jugu.

Kao i svi veći brazilski gradovi i on ima *Internacionalni aerodrom Hercílio Luz* (IATA: **FLN**, ICAO: **SBFL**) udaljen desetak km južno od centra grada.

## Izvori

## Vanjske veze

* *Prefeitura de Florianópolis* (službene stranice) Arhivirano 2024-01-26 na Wayback Machine-u (`pt`)
# Santos

| Santos
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Brazil
 |
| **Savezna država** | São Paulo
 |
| **Osnovan** | 1546.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Prefeito** | Rogerio Santos
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 271 km²
 |
| **Visina** | 2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2021./2022.)
 |
|  - **Grad** | 433,991
 |
|  - **Gustoća** | 1,544 stan/km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | VST (UTC-4:30)
 |
| **Poštanski broj** | 11100-000
 |
| **Pozivni broj** | 13
 |
| Karta
 |
| Santosclass=notpageimage| Pozicija Santosa u Brazilu
 |

**Santos** je lučki grad i općina od 433,991 stanovnika na jugoistoku Brazila u Saveznoj državi São Paulo.

## Geografija

Santos se nalazi na istoku otoka São Vicente, i dijelom po kopnu. Prostire se po aluvijalnoj ravnicu na unutrašnjoj strani otoka, odsječen od kopna plimnim kanalom.
Zajedno sa susjednim São Vicenteom na zapadu otoka i naseljima na kopnu dio je aglomeracije **Baixada Santista** u kojoj živi 1,672,991 stanovnika

Od ukupne površine općine 271 km², na otočni dio otpada samo 39 km², ali tu živi najviše stanovnika. Na ostatku po kopnu od 232 km², dominiraju šume isprekidane nekim kvartovima.

Od svog administrativnog centra São Paula udaljen je 80 km.

Luka
## Historija

Santos je osnovan 1543. i nazvan po bolnici dos Santos u Lisabonu.
Za njegov je rast bio zaslužan portugalski hidalgo Braz Cubas, koji je preselio luku na unutrašnju stranu otoka, i pomogao da 1546. dobije status vile.
Razvoj mu je nakratko zaustavljen 1591. kad ga je opljačkao engleski gusar Thomas Cavendish 1591.

Nekad su vlažna suptropska klima i močvara|močvare]] stvarali nepovoljne uvjete za život, ali je izgradnjom drenažnih kanala, popločenjem ulica to
sanirano.
Krajem 19. vijeka postao je jedna od vodećih svjetskih luka za kavu, i grad brojnih pržiona pa se miris kave širio po čitavom gradu.

Pored kave danas se iz luke izvozi šećer, banane, govedina, kukuruz, ribe i rakovi, naranče koža, auto dijelovi, transportna oprema, elektromotori, proizvodi od čelika i
ferolegura, obuća odjeća i tekstil.

Santos je danas grad drvne, tekstilne, prehrambene, kemijske i
konditorske industrije.
Pored grada nalazi se cementara a u nedalekom Cubatãou velika rafinerija nafte.

Santos je najveća luka u zemlji, značajno modernizirana 1990-ih pa danas ima 6 km gatova koji mogu primiti oko 50 prekooceanskih brodova odjednom.
Grad je poznat po nogometnom klubu Santos u kom je igrao jedan od najpoznatijih sportaša na svijetu Pelé.

Ljetovalište u predgrađu]] Guarujá, privlači mnoge turista iz unutrašnjosti Brazila.

Autoputom i željeznicom povezan je sa São Paulom na sjeveru.

## Reference

## Vanjske veze

* *Prefeitura de Santos* (`pt`)
# Campinas

| Campinas
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Brazil
 |
| Savezna država
 | Sao Paulo
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2007) | 1.039.297 (procena) |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| CampinasCampinas (Brazila)
 |

**Campinas** je grad u Brazilu u saveznoj državi Sao Paulo. Prema proceni iz 2007. u gradu je živelo 1.039.297 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema proceni iz 2007. u gradu je živelo 1.039.297 stanovnika.

Kretanje broja stanovnika
| 1991. | 2000.
 |
| --- | --- |
| 847.595
 | 969.396
 |

## Vanjske veze