Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Federalni distrikt Brazila

| Federalni distrikt Brazila
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | federalni
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Brasilia
 |
| **Governador** | Ibaneis Rocha
 |
| Površina
 | 5.760.784 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 2.817.381
 |
| **Gustoća** | 489.129 stanovnika na km²
 |

**Federalni distrikt Brazila** (portugalski: *Distrito Federal*) je 27 administrativna jedinica Brazila, koji ne pripada nijednoj od 26 Saveznih država već je distrikt federacije u kom se nalazi glavni grad države Brasilia.
Distrikt se prostire u sredini zemlje po Brazilske visorovni, na nadmorskoj visini od 672 metara.

## Karakteristike

Federalni distrikt je gotovo potpuno okružen Državom Goiás osim na istoku, gdje malim dijelom graniči sa Državom Minas Gerais.

Federalni distrikt Brazila ima površinu od 5.760,784 km², na kojoj živi 2.817,381 stanovnika.

Administrativni centar distrikta je grad Brasilia koji ima 2,817,381 stan

## Historija

Kad je 1889. maršal Deodoro da Fonseca proglasio Republiku Brazil, Rio de Janeiro je bio glavni grad, ali je već u prvom republičkom Ustavu 1891. predviđeno stavaranje federalnog distrikta površine 14,400 km² za novu prijestolnicu.
Sljedeće godine osnovana komisija koja je trebala pronaći najbolji teren na Brazilskoj visorovni za gradnju novog grada.
Komisija je 1894. predala vladi predala rezultat svog istraživanja.

Kamen temeljac za novi glavni grad položen je tek 1922. Za mandata [[Getúlio Vargas (1930.-1945. / 1951.-1954.) odgođena je gradnja novog glavnog grada.
On je podignut tek za vladavine Juscelina Kubitscheka, nakon 41 mjeseca izgradnje.

Distrikt je osnovan 21. aprila 1960., kad je savezna administracija preseljna iz Rio de Janeiro u Brasiliju.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo do Distito Federal* (službene stranice) Arhivirano 2022-12-14 na Wayback Machine-u (`pt`)
# Ekonomski rast

**Ekonomski rast** je povećanje vrijednosti roba i usluga u ekonomiji.

Općenito se pod njim podrazumijeva povećanje bogatstva, odnosno prihoda nečije nacije ili entitea. Uobičajeno se mjeri kroz postotak stvarnog bruto društvenog proizvoda ili *BDP-a*.

Rast se obično računa u *stvarnoj* vrijednosti, odnosno prilagođeno inflaciji, kako bi se u obzir uzeo efekt inflacije na cijenu proizvedenih roba i usluga. U ekonomiji, "ekonomski rast" ili "teorija ekonomskog rasta" se tipično odnosi na potencijalni proizvod, odnosno proizvodnju pri "punoj zaposlenosti," umjesto na rast agregatne potražnje ili stvarni proizvod.

S obzirom da se ekonomski rast mjeri godišnjom promjenom postotka društvenog prihoda, ima sve prednosti i nedostatke koje se vezuju uz tu varijablu. Međutim, ljudi obično daju posebnu vrijednost godišnjoj promjeni postotka, vjerojatno zato što pokazuje što se događa s njihovim plaćama.

## Vanjske veze

* Green Accounting Bibliography Arhivirano 2004-08-03 na Wayback Machine-u contains a discussion and related material on green or environmental accounting, an effort to create more comprehensive measures of conventional national income statistics.
* Historicalstatistics.org - Links to historical economic statistics for different countries and regions
* Beyond Classical and Keynesian Macroeconomic Policy Arhivirano 2005-08-26 na Wayback Machine-u is Paul Romer's plain-English explanation of Endogenous Growth Theory.
* United States Employment and Wage Reports
# Latinska unija

**Unión LatinaUnion LatineUnione LatinaUnião LatinaUniunea LatinăUnió Llatina**
|
Logotip Latinske unije

 |
|
Karta Latinske unije

 |
| **Službeni jezici** | francuski, talijanski, portugalski, rumunjski i španjolski
 |
| **Glavni tajnik** | Bernardino Osio
 |
| **Nastanak** | 15. svibnja 1954.
 |
| **Zemlje članice** | 37 (plus 3 promatračice)
 |
| **Sjedište** | Pariz, Francuska
 |
| **Službena stranica** | Latinska unija Arhivirano 2007-07-16 na Wayback Machine-u
 |

**Latinska unija** je međunarodna organizacija sastavljena od zemalja u kojima se govore romanski jezici (francuski, španjolski, talijanski, portugalski, rumunjski i katalonski). Zadatak joj je promovirati i širiti zajedničko naslijeđe latinske kulture.

Unija je osnovana 1954. godine u Madridu. Kao institucija je formalno priznata 1983.

Od tada, broj članova je porastao s 12 na 35 zemalja.

## Kriteriji za članstvo

### Lingvistički

* službeni jezik

mora biti u romanskoj obitelji

* jezik obrazovanja mora biti u romanskoj obitelji
* jezik medija mora biti u romanskoj obitelji

### Lingvističko - kulturalni

* razvijena književnost na nekom romanskom jeziku
* tisak i publikacije na nekom romanskom jeziku
* televizijske stanice sa znatnim brojem programa na nekom romanskom jeziku
* široki domet radio stanica kojima se program emitira na nekom romanskom jeziku

### Kulturalni

* direktno ili indirektno rimsko nasljeđe koje država pokušava održati putem nastave latinskog jezika
* obrazovanje na stranom romanskom jeziku

### Odnosi s drugim latinskim državama

* društvena organizacija, osobito na polju sudstva, planirana i bazirana na poštovanju osnovnih sloboda i principa ljudskih prava i demokracije, tolerancije i vjerske slobode

## Države članice

### Španjolski

* Argentina\*
* Bolivija
* Čile
* Kolumbija
* Kostarika
* Kuba
* Dominikanska Republika
* Ekvador
* Salvador
* Španjolska
* Filipini
* Gvatemala
* Ekvatorska Gvineja
* Honduras
* Meksiko
* Nikaragva
* Panama
* Paragvaj
* Peru
* Urugvaj
* Venezuela

### Francuski

* Bjelokosna Obala
* Francuska
* Haiti
* Monako
* Senegal

### Talijanski

* Italija
* Vatikan\*
* San Marino

### Portugalski

* Angola
* Brazil
* Gvineja Bisau
* Istočni Timor
* Mozambik
* Portugal
* Sveti Toma i Princip
* Zelenortski otoci

### Rumunjski

* Moldavija
* Rumunjska

### Katalonski

* Andora

Glavni jezici: španjolski, francuski, portugalski, talijanski

## Vanjske veze

* Službena stranica Arhivirano 2007-07-16 na Wayback Machine-u
# Mercosur

Zemalje članice i pridružene zemlje
Zastava organizacije
Mercosur 2005
**Mercosur** ili **Mercosul** je kratica za zajedničko tržište Južne Amerike. Kratica na španjolskom jeziku stoji za *común Mercado del Sur* (zajedničko tržište) na jugu. Na portugalskom jeziku službeni je naziv kratica za *Mercado Comum do Sul*.

Svrha Mercosura je promicanje slobodne trgovine između zemalja članica u carinska unija.

Mercosur je konstituiran potpisivanjem ugovora u Asuncionu 26. ožujka 1991.. Tržište Mercosura obuhvaća preko 260 milijuna ljudi (2006.) na trenutno 12,8 milijuna četvornih kilometara, što predstavlja oko 72% područja Južne Amerike i 56% Latinske Amerike.

Zemalje članice su:

* Argentina
* Brazil
* Paragvaj
* Urugvaj
* Venezuela

Pridružene zemlje članice su:

* Bolivija
* Kolumbija
* Ekvador
* Peru
* Čile

S Meksikom su 8. srpnja 2004. počeli razgovori o pridruživanju.

## Vanjske veze

* Webstranica Mercosura Arhivirano 2011-02-25 na Wayback Machine-u
* Radio Mercosur - Webstranica i online radio Arhivirano 2011-07-15 na Wayback Machine-u
# BRIK

| Brazil, Rusija, Indija i Kina
 |
| --- |
| Karta BRIK zemalja

---

**BRIC**
 Brazil
Predsjednik (šef države i vlade): Jair Bolsonaro
 Rusija
Šef države: Vladimir Putin
Šef vlade: Dmitrij Medvjedev
 Indija
Šef države: Pratibha Patil
Šef vlade: Narendra Modi
 Kina
Šef države: Xi Jinping
Šef vlade: Li Keqiang

---

**BDP (PPP) Total : **15,446 mrld. $** (procjena 2008.)
* Kina 7,916 mrld. $
* Indija 3,288 mrld. $
* Rusija 2,261 mrld. $
* Brazil 1,981 mrld. $

**BDP (nominalno) Total : **8,784 mrld. $** (procjena 2008.)
* Kina 4,327 mrld. $
* Rusija 1,677 mrld. $
* Brazil 1,573 mrld. $
* Indija 1,207 mrld. $

**Površina Total : **38,518.338 km2** (procjena 2010.)
* Rusija 17,075.400 km2
* Kina 9,640.821 km2
* Brazil 8,514.877 km2
* Indija 3,287.240 km2

**Stanovništvo Total : **2,851,038.155** (procjena 2010.)
* Kina 1,338,612.968
* Indija 1,178,225.000
* Brazil 192,272.890
* Rusija 141,927.297
 |

**BRIK** (engleski: *BRIC*) je engleska skraćenica i ekonomski pojam koji se odnosi na rastući razvoj ekonomskog potencijala Brazila, Rusije, Indije i Kine (**B**razil, **R**ussia, **I**ndia, **C**hina). Implicitno, tiče se ekonomskog savezništva ovih komplementarnih ekonomija. Pojam je uveo Džim O’Nijl iz korporacije za globalna finansijska istraživanja Goldman Saks, a vrlo brzo je prihvaćen u javnosti, naročito u medijima, do te mjere da ga većina izvora vijesti iz globalnih finansija koriste bez mnogo objašnjenja. Sastanak zvaničnika ovih država, održan na ljeto 2008. godine u Jekaterinburgu, nazvan je samit BRIK.

Države BRIK-a imaju 40 % svjetskog stanovništva, odnosno 25 % kopnenog teritorija.

13. aprila 2011. je u članstvo organizacije primljena Južna Afrika nakon čega se za nju koristi engleska skraćenica *BRICS*.

## Vanjske veze

* Istraživanja ekonomije zemalja BRIK - Prezentacija korporacije Goldman Saks Arhivirano 2009-07-21 na Wayback Machine-u
# Etimologija

**Etimologija** je grana lingvistike (jezikoslovlja) koja proučava porijeklo riječi.

Riječi mijenjaju oblik i značenje kroz stoljeća, a mogu se i "posuđivati" iz drugih jezika, moguće u promijenjenom obliku (izvorišne riječi se zovu etimoni). Kroz proučavanje starih tekstova i usporedbom s drugim jezicima, etimolozi pokušavaju rekonstruirati povijest riječi - kada su ušle u jezik, iz kojeg izvora, te kako su se mijenjali njihov oblik i značenje.

Etimolozi također pokušavaju rekonstruirati podatke o jezicima o kojima nemamo nikakvih direktnih informacija (na primjer, tekstova). Uspoređujući riječi u srodnim jezicima, mogu se izvesti zaključci o njihovom zajedničkom pretku. Na primjer, na taj način, pokušava se rekonstruirati praindoeuropski jezik.

Sama riječ *etimologija* dolazi iz grčkog *ἔτυμον* (*étymon*, pravo značenje, od 'etymos' pravi) i *λόγος* (*lógos*, riječ).

**Pučka etimologija** naziv je za jezičnu pojavu - sami govornici analiziraju riječi pomoću elemenata (drugih riječi) koje slično zvuče, ali su zapravo nevezane, i nakon toga mijenjaju izvorne riječi. Npr. riječ *buldožer* se dovodi u vezu sa *žderati* i mijenja u *buldožder*.

Pučka etimologija česta je u zemljopisnim nazivima koji su često nasljeđeni od stanovništva koje je prije živjelo na nekom području. Na taj je način nastao toponim *Crna Vlast* preoblikovanjem starijeg naziva *Črna Vas* (*vas* = *selo*, ali ta riječ nije bila shvaćena od novog stanovništva na tom području).

**Etimološki nejasne** riječi (govornicima nekog jezika to su najčešće tuđice) vrlo se lako usvajaju kao termini za nove pojave, dok se izvedenice koje su etimološki jasne često teže usvajaju. Npr. *odvijač* je zamjena za termin *šrafciger* koja sasvim ne odgovara, jer ljudi shvaćaju da se s tim alatom i *zavijaju* vijci, a ne samo *odvijaju*. Budući da je *šrafciger* riječ koja se ne može analizirati u hrvatskom, može poprimiti bilo koje značenje.

Za hrvatskosrpski jezik napisana su dva etimološka rječnika:

* Petar Skok: *Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika* (1-4), (JLZ, Zagreb, 1971); pretisak (JAZU & Delo, Zagreb, 1988) ISBN 86-407-0064-8
* Alemko Gluhak: *Hrvatski etimološki rječnik* (August Cesarec, Zagreb, 1993) ISBN 953-162-000-8

## Vanjske veze =

Etimološki rječnici na Internetu:

* Online Etymology Dictionary - engleski
* Indo-European Etymological Dictionary (IEED) - indoeuropski
* An Etymological Dictionary of the Gaelic Language - irski
* A comparative and etymological dictionary of the Nepali language - nepalski
* Vasmer's Etymological Dictionary - ruski
* South Dravidian etymology - južnodravidski Arhivirano 2012-10-16 na Wayback Machine-u
* ezGlot Arhivirano 2015-01-28 na Wayback Machine-u
# Fenikija

**Fenikija** ili **Fenicija** (grč. *Phoinike* – "purpurna zemlja") je bila područje istočnog Sredozemlja, na teritoriju današnjeg Libanona, Izraela i Sirije. Područje se prostiralo otprilike od Al Ladhakija (Latakia) do Akkoa. Stanovnici su sami nazvali zemlju Kanaan.

## Historija

Porijeklo Feničana je nepoznato. Odakle su došli, jesu li tu živjeli prije i pod kojim uvjetima jesu pitanja na koja arheolozi još nisu dali odgovor. Teorije kažu da su oni izravni potomci Kanaanaca, koji su naseljavali ovo područje prije njih. Neki drevni zapisi govore da su došli s Indijskog oceana. Herodot je tvrdio u nekim svojim spisima da su narodi koji govore semitskim jezikom oko 2750. pne. utemeljili svoja prva naselja na ovom prostoru.

Neke moderne teorije govore da su oni potomci afroazijskih *Poenita*, mornara koji su doplovili s Nila i Crvenog mora, a potječu negdje iz južnih područja Jemena ili Eritreje.

Slabljenjem Egipta i slomom kretske talasokracije, Feničani su osnovali trgovačke samostalne gradove kao što su Biblos, Tir, Sidon, kao i Bejrut, duž obale Sredozemnog mora, koji preuzimaju cjelokupnu trgovinu na području Sredozemlja. Uglavnom zaslugom Tira, koji je imao prevlast u Feniciji, Feničani su stvorili značajne kolonije u zapadnom Sredozemlju.
Oni su prenijeli kulturna dostignuća iz Azije u Europu.

Negdje oko 875. pne. fenički su gradovi usponom Asirije izgubili svoju samostalnost. Za vrijeme vladavine faraona Neka II., Feničani su 620. ili 610. pne. oplovili Afriku. Ekspedicija je krenula iz Crvenog mora i poslije tri godine se vratila kroz Gibraltar u Egipat. 573. pne., poslije 13 godina opsade, grad Tir je pao pod upravu babilonskog kralja Nabukodonozora II. Od 539. pne. Fenicijom vlada Perzija. Poslije sudjelovanja u egipatskoj pobuni protiv Artakserksa III., grad Sidon je 343. pne. spaljen i uništen.

Aleksandru Velikom su svi fenički gradovi otvorili vrata osim grada Tira, koji se 332. pne. branio 7 mjeseci i na kraju bio uništen. Podjelom Aleksandrova carstva Fenicija je pripala Seleukidima, a zatim Rimljanima. U grčko-rimskom razdoblju Feničani se heleniziraju i romaniziraju, a dijelom nestaju i među Aramejcima.

## Kultura

Feničani nisu iza sebe ostavili mnogo pisanih zapisa. Jedino što se zna jest da su imali svoje feničko pismo, iz kojeg se razvilo grčko pismo, a time i latinica i glagoljica i ćirilica (**alphabet** – po prvom slovu feničkog pisma – *aleph*), ali koje je bilo i temelj hebrejskog i arapskog pisma.
# Kolonijalni Brazil

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Kolonijalni BrazilBrasil Colonial* |
| Kolonija Portugalskog Imperija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1500. – 1815.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| Lokacija Kolonijalnog BrazilaBrazil 1789. godine |
| **Glavni grad** | Salvador (1549–1763) Rio de Janeiro (1763–1815) |
| **Jezik/ci** | portugalski
 |
| **Religija** | katolicizam
 |
| **Vlada** | Kolonijalna uprava
 |
| **Monarh** |
|  • 1500–1521 | Manuel I (prvi) |
|  • 1777–1815 | Maria I (zadnja) |
| **Vicekralj** |
|  • 1549–1553 | Tomé de Sousa (prvi) |
|  • 1806–1808 | Marcos de Noronha (zadnji) |
| **Historija** |  |
|  • Cabral otkriva Brazil
 | 22. kolovoza 1500.
 |
|  • Status kraljevstva
 | 16. prosinca 1815.
 |
| **Valuta** | portugalski real
 |

 |

**Kolonijalni Brazil** (portugalski: *Brasil Colonial*) je naziv koji obuhvaća period od 1500. godine, kada su portugalski kolonizatori predvođeni Pedrom Álvaresom Cabralom došli do brazilskog tla, do 1815. godine, kada je Brazil uzdignut do statusa kraljevine zajedno s Portugalom u sklopu države znane kao Ujedinjeno Kraljevstvo Portugala, Brazila i Algarva. Prije dolaska Portugalaca, Brazil nije poznavao uređeni državni sustav već je to područje nastanjivalo domorodačko stanovništvo.

Kolonijalna eksploatacija Brazila tokom prvih 300 godina povijesti bila je temeljena na iskorištavanju drva brazila (XVI. stoljeće), proizvodnji šećera (XVI. – XVIII. stoljeće) te, na koncu, zlatu i dijamantima (XVIII. stoljeće). Robovi, mahom oni dovedeni iz Afrike, činili su temelj radne snage u kolonijalnom Brazilu.

Za razliku od susjednih španjolskih posjeda, portugalski posjed je i nakon sticanja nezavisnosti zadržao svoj teritorijalni i jezični integritet, što je omogućilo nastanak najveće države Južne Amerike.
# Tupí-Guaraní

**Tupí-Guaraní**, porodica indijanskih jezika i plemena koja čini dio Velike porodice Tupian. Porodica Tupi-Guarani raspršena je po velikim predjelima Brazila i na jug do Paragvaja, Argentine i Bolivije, i sastoji se od skupina: Guarani, Guarayu-Siriono-Jora, Tupí, Tenetehara, Kayabi-Arawete, Kawahíb, Kamayura, Pauserna, i Oyampi. Glavni jezici su tupi i guarani. Guarani se danas govori u Paragvaju, gdje je i službeni jezik, a osim Indijanaca govore ga i ostali Paragvajci. Jezik tupi je još prvi misionar u području Xingua, Luiz Figueira, nazvao  *'lingua geral'* . Autor je klasične *Arte da Lingua Brasilica*, prvi put izdana 1621. u Lisabonu.

Skupine Tupi-Guarani porodice u literaturi nalazimo i označene rednim brojevima:
Guarani (I).
Guarayu-Siriono-Jora (II).
Tupi (III).
Tenetehara (IV).
Kayabi-Arawete (V).
Kawahib (VI).
Kamayura (VII).
Oyampi (VIII).

## Literatura

* Luiz Figueira: *Arte da Lingua Brasilica*. (Lisboa). 1621
* Meliá, Bartomeu. *Elogio de la Lengua Guaraní: Contextos para una educación bilingüe en el Paraguay*. Asunción, Paraguay: CEPAG, 1995.
* Meliá, Bartomeu. *La Lengua Guaraní del Paraguay: Historia, sociedad, y literatura*. Madrid, Spain: Mapfre, 1992.
* Rodrigues, Daniele M. Grannier. *Fonologia do Guarani Antigo*. Campinas, Brazil: Editora da UNICAMP, 1990.

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Alain Fabre Arhivirano 2011-11-24 na Wayback Machine-u
# Kameno doba

| Kameno doba Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |
| --- |
|
↑ prije *Homo* (Pliocen)

 |
|
Paleolit

Donji paleolit
*Homo*
Upravljanje vatrom, kameno oruđe
Srednji paleolit
*Homo neanderthalensis*
*Homo sapiens*
Egzodus iz Afrike
Gornji paleolit
Modernost ponašanja, atlatl, Pas
Mezolit

Mikroliti, luk, kanui
Neolit

Predgrnčarski neolit
Poljoprivreda, uzgajanje životinja, polirano kameno oruđe
Grnčarski neolit
grnčarija
Kalkolit
Metalurgija, konj, kotač |
| ↓ Brončano doba
 |

**Kameno doba** je uobičajeni naziv za najraniji period u historiji čovječanstva, odnosno prahistoriji. Ime je dobilo po kamenju koje su u to vrijeme ljudi pretežno koristili za izradu alata.

Započelo je s počecima čovječanstva, odnosno s počecima korištenja tehnologije u istočnoj Africi. Smatra se da je završilo s početkom korištenja metalnih oruđa, odnosno razvitkom poljoprivrede i pripitomljavanjem životinja. Dijeli se na paleolitik, mezolitik i neolitik.

## Terminologija

Termin kojim se označava najstarije razdoblje prapovijesti, iako se danas rijetko koristi. Prvu periodizaciju prapovijesti definirao je danski arheolog Christian Jürgensen Thomasen 1836 g. Njegov "troperiodni sustav" kojim se prapovijest dijeli na kameno, brončano i željezno doba postaje temeljem svih kasnijih periodizacija.

Godine 1865. britanski arheolog John Lubbock kameno doba dijeli na starije kameno doba ili paleolitik i mlađe kameno doba ili neolitik. Godine 1866. Wentropp ubacuje srednje kameno doba ili mezolitik.

## Podjela kamenog doba

* paleolitik (grč. *palaios*=star, *lithos*=kamen)
* epipaleolitik (grč. *epi*=iza, poslije)
* mezolitik (grč. *mesos*=srednji)
* neolitik

|  |
| --- |
| *Kameno doba* | *Bronzano doba* | *Gvozdeno doba*
*Spisak arheoloških perioda* |
# Potražnja

**Potražnja** predstavlja količinu robe koju su potrošači spremni da kupe.
U ekonomskoj teoriji na nju deluju ukus potrošača i mogućnosti da proizvod kupe. Želja za posedovanjem robe određuje spremnost da se ta roba i kupi po određenoj ceni, a mogućnost potrošača određena je količinom novca ili prihoda da se taj proizvod po određenoj ceni i kupi.

Faktori potražnje zavise od tržišne cene, visoka ili niska cena utiču na to da li će potražnja biti manja ili veća. Cena nije jedini faktor koji utiče na to da li će proizvod biti kupljen ili ne.

**Teorija tražnje** je osnova uspešnog poslovanja. Cilj teorije tražnje je da identifikuje i analizira faktore koji utiču na potraznju potrošača.
Osnovni faktori koji utiču na potražnju:

* Preferencije potrošača
* Kupovna moć potrošača
* Poverenje potrošača u budućnost
* Cene drugih dobara i usluga

Cenovna elastičnost tražnje se definiše kao promena u traženoj količini kroz promenu u ceni, obe izražene u procentima.

Ep=%ΔQ/%ΔP

## Povezano

* Ponuda
* Berza
* Tržište stranih valuta
# Minas Gerais

| Minas Gerais
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Belo Horizonte
 |
| **Governador** | Romeu Zema Neto
 |
| Površina
 | 586.513.983 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 20.539.989
 |
| **Gustoća** | 35.021 stanovnik na km²
 |

**Minas Gerais** (portugalski: *Estado do Minas Gerais*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se prostire na istoku zemlje, po Brazilske visorovni, na prosječnoj nadmorskoj visini od 1,193 metara.

## Karakteristike

Minas Gerais sa sjevera graniči sa državama Goiás i Bahia, sa zapada sa Goiásom, Federalnim distriktom (vrlo malo) i Mato Grosso do Sul, sa juga sa São Paulom i Rio de Janeirom i sa istoka sa Espírito Santom.

Minas Gerais ima površinu od 586.513,983 km², na kojoj živi 20.539.989 stanovnika.

Administrativni centar države je grad Belo Horizonte koji ima 2,530,700 stan

## Historija

U kraj u kom se danas nalazi Minas Gerais, prvi su došli avanturisti još u 16. vijeku u potrazi za zlatom i dijamantima.

Prvo naselje i prva prijestolnica u Kapetaniji billa je Mariana, osnovana 1696.

*Kapetanija São Paulo i Minas de Ouro* osnovana je 1709., a jedanaest godina kasnije, podjeljena na dvije kapetanije nukleuse današnjih država São Paulo i Minas Gerais.

Tokom 18. vijeka Minas Gerais je koloniziran zbog dragocjenih ruda kao važan ekonomski centar
Portugalskog kolonijalnog carstva, koje je vrlo rigidno prikupljalo porez.

Ta rigidnost je dovela je do političkog pokreta znanog kao Zavjera Minasa (*Minas Inconfidência*) 1789., na čijem je čelu bio *Joaquim José da Silva Xavier – Tiradentes*.
Rudarstvo kao jedina privredna aaktivnost, kočilo je sve drugo, zbog tog je kava kao poljoprivredna kultura uvedena tek u 19. vijeku.
On je ubrzo postala nosioc privrednog razvoja i prosperiteta Minas Geraisa.

Država Minas Gerais osnovana je za Brazilske republike 1889., danas je administrativno podjeljena na 853 općine.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo do Minas Gerais* (službene stranice) Arhivirano 2024-02-10 na Wayback Machine-u (`pt`)
# Mato Grosso

| Država Mato Grosso
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Brazila
 |
| **Upravni oblik** | Savezna država
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Cuiabá
 |
| **Governador** | Mauro Mendes Ferreira
 |
| Površina
 | 903.208.361 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 3.658.649
 |
| **Gustoća** | 4051 stanovnik na km²
 |

**Država Mato Grosso** (portugalski: *Estado do Mato Grosso*, prevedeno *Sveti duh*) je jedna od 26 Saveznih država Brazila, koja se nalazi na jugozapadu zemlje u Amazonskoj prašumi na prosječnoj nadmorskoj visini od 408 metara.

## Karakteristike

Mato Grosso graniči sa Saveznim državama Amazonas i Pará sa sjevera,
sa Tocantinsom i Goiásom na istoku, a na jugu sa Državom Mato Grosso do Sul.
Sa zapada graniči sa Bolivijom i saveznom državom Rondônia.

Država ima površinu od 4,903,208,361 km², na kojoj živi 3658649 stanovnika

Administrativni centar države je grad Cuiabá koji ima 611,980 stanovnika.

Država je osnovana 1889., danas je administrativno podjeljena na 141 općina.

## Reference

## Vanjske veze

* *Governo Mato Grosso* (službene stranice) *(`pt`)*