Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Yokohama

| Jokohama 横浜
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Kanagava
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 3.579.133
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| JokohamaJokohama (Japana)
 |

Muzej broda "氷川丸"
**Jokohama** (横浜) je grad u Japanu u prefekturi Kanagava u Tokijskom zalivu. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 3.579.133 stanovnika. Drugi je grad u Japanu (iza Tokija) po broju stanovnika. Najveća je luka i veliki industrijski centar Japana. Skoro je spojen sa Tokijem.

## Geografija

Nalazi se u regiji Kanto i Kanagava prefekturi.
Nalazi se na zapadnoj strani Tokijskog zaliva, 30 kilometara od Tokija, sa kojim je povezan brojnim prugama i auto-putevima.
Mnogi stanovnici Jokohame rade u Tokiju i zabavljaju se u Tokiju, a samo spavaju u Jokohami. Tokio , Jokohama i Kavasaki čine jedan megapolis.

U blizini grada reka Curumi se uliva u more.

U Jokohami se nalazi Landmark toranj, koji je najviša zgrada u Japanu (296 metara).

### Klima

Klima je veoma prijatna usled blizine mora. Srednja godišnja temperatura se kreće između 16 i 17 °C. Srednja temperatura u januaru je 5,6 °C a u avgustu 26,4 °C. Godišnja količina padavina iznosi 1 630 mm. Najviše padavina se izlučuje u junu i septembru.

## Historija

Jokohama je bila mali ribarski gradić, sve do sredine XIX veka. Kada se Japan pod američkim uticajem ponovo počeo otvarati prema svetu, Jokohama je odabrana kao jedna od nekoliko luka, preko kojih će ići trgovina sa svetom. Luka je otvorena 1859 . i brzo je postala najznačajnija luka za trgovinu sa svetom.

Pruga, koja povezuje Tokio i Jokohamu izgrađena je 1872. , što omogućuje uvoz sirovina za jedno šire područje. Rast japanske industrije dovodi do prosperiteta grada. Jokohama je bila najinternacionalniji grad u Japanu.

Veliki Kanto zemljotres 1923. je razorio veliki deo grada. Američkim bombardovanjima dobar deo grada je zapaljen i uništen. Tokom američke okupacije Jokohama je bila najveća transportna baza za snabdevanje i za trupe, a posebno tokom Korejskog rata. Nakon okupacije većina američke pomorske aktivnosti preseljeno je u Jokosuku.

## Stanovništvo

Pre podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 3.579.133 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 3.307.136
 | 3.426.651
 | 3.579.133
 |

## Industrija

U Jokahami je industrija dosta razvijena. Posebno se ističu industrije: čelika, mašinska, elektro i elektrotehnička, prevoznih sredstava, biotehnološka, poluprovodnička, hemijska, odeće i prehrambena. U gradu je takođe razvijena brodogradnja, a postoji i rafinerija. Kompanija Nisan ima sedište u Jokohami.

## Sport

Nissan Stadium
U gradu se nalazi nogometni stadion Yokohama F. Marinosa, najveći stadion Japana, izgrađen u oktobru 1997. Na ovom stadionu je odigrana finalna utakmica Svjetskog prvenstva u nogometu 2002. U finalu 30. juna su se susrele reprezentacije Njemačke i Brazila (0:2). Nissan Motor Co. je glavni sponzor, te je stadion preimenovan u Nissan Stadium 1. marta 2005.

## Vanjske veze
# Led

*Za ostale upotrebe, pogledajte Led (razvrstavanje).*Ledeni brijegovi
**Led** je voda u čvrstom agregatnom stanju. Pri temperaturi od 0°C voda pod normalnim tlakom prelazi u čvrsto stanje. Pri smrzavanju volumen vode u ledenom stanju povećava se za otprilike 1/9.

Specifična toplota leda je duplo manja od vode u tečnom stanju. Zbog toga se led relativno brzo obrazuje na površini vode rashlađene do temperature od 0 °C, a za njegovo topljenje potrebna je mnogo manja količina toplote (79,72 cal g -1) nego za uparavanje tečne vode (539,6 cal g -1). Povećanjem saliniteta snižava se tačka mržnjenja vode; tako se morska voda (prosečnog saliniteta od 35 g L -1) mrzne tek na -1,91 °C. Najveće količine leda u biosferi se nalaze u polarnim kapama.

Led nije samo svojstvo krutosti vode. Naime, takva vrsta leda se u nauci naziva „vodeni led“, dok gotovo svaki gasoviti spoj pri određenim temperaturama i pritiskom može preći u stanje leda. Gledano u svemiru, na Marsu postoje određene količine vodenog leda, ali npr. na Plutonu postoji metanski led, na Uranu amonijakov led itd.

## Reference

## Literatura

* Grupa autora (2003). *Atlas fosila i minerala*. Kreativni centar: Beograd.

## Vanjske veze

* Fazni dijagram vode, uključujući varijante leda
* Listing za led na satju Webmineral
* Listing za led i podaci o lokaciji na sajtu MinDat.org
* Fizika leda
* Fazni dijagrami vode sa nekim dijagramima visokog pritiska
* Nedavno otkriće o topljenju leda
* 'Nezamrziva voda', 'vezana voda' i voda hidracije
* Elektromehanička svojstva leda
# Ledolomac

**Ledolomac** je naziv za posebno sagrađeni brod kojemu je svrha razbijanje leda u svrhu otvaranja plovnih puteva.

Da bi to postigao, ledolomac morati posebno učvršćen trup, poseban oblik trupa te posebno snažan motor.

Ledolomci su se pojavili relativno kasno, tek s pojavom parnog stroja. Uglavnom se koriste u polarnim i subpolarnim područjima, mada nisu rijetkost ni na važnijim rijekama koje se znaju zalediti preko zime.

 Nuklearni Ledolomac
Glavni korisnici ledolomaca su Danska (oko 3 broda), Nemačka (oko 6 broda + 3 višenamenjena), Finska (oko 10 broda), Švedska (oko 16 broda), Velika Britanija (1 brod), Kanada (1 brod) i Rusija (oko 9 broda, 6 od njih sa nuklearnim reaktorom).

## Vanjske veze

* The **Nuclear** icebreaker **fleet**
# Navigacija

*Za ostale upotrebe, pogledajte Navigacija (razvrstavanje).*
Navigacija uz pomoć Sjevernjače
**Navigacija** je znanost i vještina vođenja broda, zrakoplova i drugih objekata s jedne na drugu točku na Zemlji vodenim i zračnim putem, te svemirske letjelice kroz svemir.

Osnovni zadaci navigacije su određivanje kursa, udaljenosti između dva mjesta i određivanje pozicije broda (zrakoplova, svemirskog broda) zbog provjere stvarno prevaljenog puta. Sredstva i načini za rješavanje tih zadataka ovise od stupnja razvoja znanosti i tehnike, pa je razvoj navigacije usko povezan s dostignućima astronomije, matematike, hidrografije i tehnike.

## Vanjske veze

* "Američki praktični navigator" Arhivirano 2007-06-24 na Wayback Machine-u Nathaniela Bowditcha (.pdf)
# Šveđani

**Šveđani** je izraz koji se u najširem smislu odnosi na stanovnike i državljane Švedske, a u užem smislu na sjevernogermansku etničku grupu koja se u srednjem vijeku formirala na području današnje Švedske, a koja potječe od drevnih nordijskih plemena od kojih su najpoznatiji Sveji.

Šveđani, čiji se ukupni broj u svijetu procjenjuje na 14 miliona, danas žive uglavnom u Švedskoj, ali postoji značajna manjina u Finskoj - od kojih je ona na Alandskim otocima uspjela izboriti i političku autonomiju - kao i nešto manje zajednice u Estoniji i Ukrajini. Slično kao i Norvežani, Šveđani su se od polovice 19. vijeka do kraja prvog svjetskog rata masovno iseljavali u Sjevernu Ameriku, tako da u SAD postoji višemilionska zajednica Šveđana i njihovih potomaka, najviše koncentrirana u državi Minnesota.

Šveđani govore švedski jezik, a većinom ispovijedaju luteransku vjeru, iako je to daleko izraženija u švedskoj dijaspori nego u samoj Švedskoj gdje se sve više Šveđana izjašnjavaju kao agnostici ili ateisti.

Šveđane, kao i mnoge druge narode sjevera Evrope, muči sklonost pretjeranoj konzumaciji alkohola, pa su se upravo među njima pojavili prvi trezvenjački pokreti. Šveđani su također poznati po umjerenom temperamentu čime neki tumače činjenicu da su u Švedskoj široko prihvaćeni socijaldemokracija i koncept države blagostanja. Sklonost umjerenosti krasi i pripadnike društvene elite pa je bahato isticanje vlastitog bogastva strano Šveđanima; zbog toga Šveđane previše ne muči činjenica da je u toj zemlji većina nacionalnog bogatstva koncentrirana u relativno uskom krugu od 30-40 najbogatijih porodica.

Šveđani su također poznati i po toleranciji i liberalnim društvenim shvaćanjima, što je 1960-ih omogućilo seksualnu revoluciju. S druge strane je Švedska jedna od država koja je, mučena slabim natalitetom, široko otvorila vrata imigrantima s juga Evrope.

## Vanjske veze

* In Search of Swedish Nature Arhivirano 2006-12-20 na Wayback Machine-u
* A Typical Swede (humorous article, with some gross stereotypes and inaccuracies, but also some truths)
* The Swedes Revealed Arhivirano 2006-04-27 na Wayback Machine-u
# 13. vijek

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum: | 2. milenijum
 |
| Vjekovi: | 12. vijek • 13. vijek • 14. vijek
 |
| Decenije: | 1200-e 1210-e 1220-e 1230-e 1240-e 1250-e 1260-e 1270-e 1280-e 1290-e
 |
| Kategorije: | Rođenja – Smrti Nastanci – Prestanci
 |

**13. stoljeće** je period koji je trajao od 1201. do 1300. godine.

| 1201
 | 1202
 | 1203
 | 1204
 | 1205
 | 1206
 | 1207
 | 1208
 | 1209
 | 1210
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1211
 | 1212
 | 1213
 | 1214
 | 1215
 | 1216
 | 1217
 | 1218
 | 1219
 | 1220
 |
| 1221
 | 1222
 | 1223
 | 1224
 | 1225
 | 1226
 | 1227
 | 1228
 | 1229
 | 1230
 |
| 1231
 | 1232
 | 1233
 | 1234
 | 1235
 | 1236
 | 1237
 | 1238
 | 1239
 | 1240
 |
| 1241
 | 1242
 | 1243
 | 1244
 | 1245
 | 1246
 | 1247
 | 1248
 | 1249
 | 1250
 |
| 1251
 | 1252
 | 1253
 | 1254
 | 1255
 | 1256
 | 1257
 | 1258
 | 1259
 | 1260
 |
| 1261
 | 1262
 | 1263
 | 1264
 | 1265
 | 1266
 | 1267
 | 1268
 | 1269
 | 1270
 |
| 1271
 | 1272
 | 1273
 | 1274
 | 1275
 | 1276
 | 1277
 | 1278
 | 1279
 | 1280
 |
| 1281
 | 1282
 | 1283
 | 1284
 | 1285
 | 1286
 | 1287
 | 1288
 | 1289
 | 1290
 |
| 1291
 | 1292
 | 1293
 | 1294
 | 1295
 | 1296
 | 1297
 | 1298
 | 1299
 | 1300
 |

----

## Glavni događaji i razvoji

* 1202. - 1204. Četvrti križarski rat
* 1202. - Križarska opsada Zadra
* 1209. - 1229. Albigenški rat
* 1212. Dječji križarski rat
* 1217. - 1221. Peti križarski rat
* 1242. - Bitka na Čudskom jezeru
* 1228. - 1229. Šesti križarski rat
* 1248. - 1254. Sedmi križarski rat
* 1270. Osmi križarski rat
* 1271. Deveti križarski rat
* 1291. Osnovana Švicarska konfederacija

## Važnije osobe

* Sveti Franjo Asiški (1181. - 1226.) - katolički svetac, osnivač franjevačkog reda
* Sveti Antun Padovanski (1195. - 1231.) - katolički svetac
* Džingis Kan Osnivač Mongolskog carstva

## Izumi i otkrića

* Vatreno oružje

| Milenijum | Vijek
 |
| --- | --- |
| **4. pne.**:
 | 40. pne.
 | 39. pne.
 | 38. pne.
 | 37. pne.
 | 36. pne.
 | 35. pne.
 | 34. pne.
 | 33. pne.
 | 32. pne.
 | 31. pne.
 |
| **3. pne.**:
 | 30. pne.
 | 29. pne.
 | 28. pne.
 | 27. pne.
 | 26. pne.
 | 25. pne.
 | 24. pne.
 | 23. pne.
 | 22. pne.
 | 21. pne.
 |
| **2. pne.**:
 | 20. pne.
 | 19. pne.
 | 18. pne.
 | 17. pne.
 | 16. pne.
 | 15. pne.
 | 14. pne.
 | 13. pne.
 | 12. pne.
 | 11. pne.
 |
| **1. pne.**:
 | 10. pne.
 | 9. pne.
 | 8. pne.
 | 7. pne.
 | 6. pne.
 | 5. pne.
 | 4. pne.
 | 3. pne.
 | 2. pne.
 | 1. pne.
 |
| **1.**:
 |   1.
 |   2.
 |   3.
 |   4.
 |   5.
 |   6.
 |   7.
 |   8.
 |   9.
 | 10.
 |
| **2.**:
 | 11.
 | 12.
 | 13.
 | 14.
 | 15.
 | 16.
 | 17.
 | 18.
 | 19.
 | 20.
 |
| **3.**:
 | 21.
 | 22.
 | 23.
 | 24.
 | 25.
 | 26.
 | 27.
 | 28.
 | 29.
 | 30.
 |
| **4.**:
 | 31.
 | 32.
 | 33.
 | 34.
 | 35.
 | 36.
 | 37.
 | 38.
 | 39.
 | 40.
 |
# Ruska Sovjetska Federativna Socijalistička Republika

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Ruska Sovjetska Federalna Socijalistička Republika** Росси́йская Сове́тская Федерати́вная Социалисти́ческая Респу́блика |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1917. – 1991.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Himna**: Internacionala (1922.-1943.) Himna Sovjetskog Saveza (1944.-1990.)
 |
| Lokacija Ruske Sovjetske Federativne Socijalističke RepublikePozicija Ruske Sovjetske Federalne Socijalističke Republike na karti SSSR-a |
| **Glavni grad** | Petrograd (1917.-1918.) Moskva (1918.-1991.)
 |
| **Jezik/ci** | ruski
 |
| **Vlada** | Republika
 |
| **Historija** |  |
|  • osnivanje
 | 9. novembar 1917.
 |
|  • raspad SSSR
 | 25. decembar 1991.
 |
| **Površina** |
|  • 1989.
 | 198.500 km² (76.641 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  • 1989. (procjena) | 4.257.800
 |
|      Gustoća
 | 21,4 /km²  (55,6 /mi² )
 |
| **Valuta** | Sovjetski rubalj
 |

 |

**Ruska Sovjetska Federalna Socijalistička Republika** ili *Ruska Sovjetska Federativna Socijalistička Republika* (ruski: *Российская Советская Федеративная Социалистическая Республика*, akronim: **RSFSR**) bila je najveća i najmnogoljudnija od petnaest sovjetskih republika, a postala je Ruska Federacija nakon kolapsa Sovjetskog Saveza.

## Vanjske veze

* Ustavi Ruske SFSR (`ru`)
# Noriljsk

Prva kuća u Noriljsku 1921.
**Noriljsk** ili **Norilsk** (ruski *Норильск*) je izvorno osnovan 1935. kao radničko naselje (*рабочий посёлок*) metalurškog kombinata GMK Noriljski nikelj (rus. *Норильский никель*). Danas je glavno naselje u Krasnojarskom kraju.

Broj stanovnika: 201 982.

## Geografija

Zemljopisni mu je položaj 69,34° sjeverne zemljopisne širine i 88,22° istočne zemljopisne dužine.

Najsjeverniji je grad u Sibiru i drugi grad po veličini, iza Murmanska, iznad Arktičkog kruga. Uz Jakutsk jedini je veliki grad na području merzlote.

Noriljsk se nalazi između Zapadnosibirske ravnice i Srednjesibirske ravnice u podnožju 1700 m visokog Putoranskog gorja.

## Gospodarstvo

Ispod grada Noriljska nalaze se jedne od najvećih naslaga nikla na svijetu. Sukladno tome, rudarstvo i obrada rude su glavne industrije. Noriljsk je središte regije u kojoj se vade nikal, bakar, kobalt, platina i ugljen.

Za mineralne naslage u Sibiru znalo se dva stoljeća prije nego što je osnovan Noriljsk. Ipak, s vađenjem ruda započelo se tek 1939. godine, kada je za potporu gradu uspostavljena pruga prema lukama na rijeci Jenisej. Tijekom ljeta se iz ovih luka prevozila ruda u europski dio Rusije morem. Iste godine odlučeno je Noriljsk pretvoriti u gradsko naselje pa je gradski status dobio 1953. godine.

Godine 2001. Noriljsk je proglašen zatvorenim gradom za strance, a ulazne dozvole zahtijevaju se i za građane Ruske Federacije i Bjelorusije.

## Reflist
# Gazprom

|  |
| --- |
| **Gazprom Газпром** |
|  |
| Tip
 | Akcionarsko društvo (MCX: GAZP MCX: GAZP)
 |
| Osnovana
 | 1989-
 |
| Sjedište
 |  Moskva, Rusija
 |
| Ključni kadrovi | Aleksej Miler, CEO |
| Industrija | Vađenje zemnog gasa |
| Proizvodi | Zemni gas |
| Prihod |  2152 mrld. Rb (2006, 83,6 mrld. ~US$) |
| Neto prihod |  636 mrld. Rb (2006, 24,63 mrld. ~US$) |
| Zaposlenika | 432,000 (2006-) |
| Vlasnik | Ruska vlada (50,01%) |
| Slogan | Мечты сбываются! (Snovi se ostvaruju) |
| Web-sajt | www.gazprom.com |

**Otkrytoe aktsionernoe obchtchestvo Gazprom** (nekad navođen kao **Gasprom**) je najveća ruska kompanije. Gazpromom se javno trguje na (MCX: GAZP MCX: GAZP LSE: OGZD ; ruski: ОАО Газпром. Gazprom je najveći eksploatator zemnog gasa na svijetu. Godine 2004. je prodavao gasa u vrijednosti od 31 milijardi US$, odnosno 93 posto ruske proizvodnje gasa; s rezervama od 28,800 km³, kontrolira 16 posto svjetskih rezervi gasa (2004, uključujući Štokmanovo polje.) Nakon što je preuzela naftnu tvrtku Sibneft, Gazprom, s 119 milijardi barela rezervi, se nalazi jedino iza Saudijske Arabije, s 263 milijardi barela, i Irana, s 133 milijardi barela, kao najveći svjetgski vlasnik nafte i ekvivalenta nafte u prirodnom gasu.

Do kraja 2004. Gazprom je bio jedini dobavljač gasa za Bosnu i Hercegovinu, Estoniju, Finsku, Makedoniju, Latviju, Litvaniju, Moldovu i Slovačku, te dobavljao 97 posto gasa za Bugarsku, 89 posto za Mađarsku, 86 posto za Poljsku, gotovo dvije trećine za Češku Republiku, 67 posto za Tursku, 65 posto za Austriju, oko 40 posto za Rumuniju, 36 posto za Njemačku, 27 posto za Italiju, i 25 posto za Francusku. Evropska Unija zajedno dobija oko 25 posto zaliha gasa od ove kompanije.

Osim zaliha gasa i najveće mreže naftovoda i gasovoda na svijetu (150.000 km), također se bavi bankarstvom, osiguranjem, medijima, građevinarstvom i poljoprivredom.

Prema tržišnoj kapitalizaciji u decembru 2007 (345 mrld. US$), Gazprom je treća najveća korporacija na svijetu. Predsjednik Gazproma Dmitrij Medvjedev kaže da bi se tržišna kapitalizacija kompanije trebala učetverostručiti i doseći bilijun dolara do 2017. godine, nakon čega bi postala najveća svjetska korporacija.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica
* Data
	+ Yahoo! - OAO Gazprom Company Profile
	+ OAO Gazprom - 1992-2001 history of the company in Russian
* Članci
	+ Michael Freedman and Heidi Brown: Energy Tsar, in: Forbes International, 24. 7. 2006.
	+ Alexander's Gas & Oil Connections - Gazprom Arhivirano 2006-06-20 na Wayback Machine-u
	+ Guardian.co.uk: Gazprom bond in heavy demand
	+ Businessweek article about 1998-2000 management scandals
	+ Schroeder - Putin Pact: Germany and Russia Divide Europe Again Arhivirano 2007-02-04 na Wayback Machine-u
	+ Russia - To Be Feared... For Now (analysis of Russia policy relevant to Gazprom)
	+ The Energy Dimension in Russian Global Strategy Arhivirano 2006-12-29 na Wayback Machine-u by Martha Brill Olcott, Rice University, Okt. 2004 (.pdf).
	+ State of the Gas Industry of the Russian Federation, February 2006, Analytical Report of the Institute of Natural Monopolies Research, Moscow, mart 2006 (na ruskom, .pdf).
# Krasnojarski kraj

**Krasnojarski krajКрасноя́рский край**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Krasnojarskog kraja
 | Grb Krasnojarskog kraja
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **Glavni grad** | Krasnojarsk
 |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | 2. po veličini
- 2.339.700 (uključujući Evenčku i Tajmirsku km²
- ...

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 13. po veličini
- 2.925.300 (2005.)
- 1,3/km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Kraj]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Sibirski]]
 |
| **Privredna regija** | Istočnosibirska
 |
| **Službeni jezici** | ruski
 |
| **gubernator (*Губернатор*)** | Aleksandr Gennadijevič Hloponjin (*Александр Геннадьевич Хлопонин*)
 |
| **...** | ...
 |
| **Zakonodavno tijelo** | Zakonodavno Sobranje (*Законодательно Собрание*)
 |
| **Predsjedatelj Zakonodavnog Sobranja Krasnojarskog kraja (*Председатель Законодательного Собрания Красноярского края*)** | Aleksandr Viktorovič Uss (*Александр Викторович* |
| **Himna** | ...
 |
| **Automobilska oznaka** | 24
 |
| **Vremenska zona** |  Krasnojarsko vrijeme (UTC+7/+8)
 |

**Krasnojarski kraj** je drugi po veličini federalni subjekt u Ruskoj Federaciji. Nalazi se u Istočnom Sibiru.

## Vanjske veze
# Čukotski autonomni okrug

**Čukotski autonomni okrugЧуко́тский автоно́мный о́круг/Чуко́ткаЧукоткакэн автономныкэн округ**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Čukotskog autonomnog okruga
 | Grb Čukotskog autonomnog okruga
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **Upravno središte** | Anadyr *Анадырь* |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | ... po veličini
- 737.700 km²
- zanemarivo

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | ... po veličini
- 50.500 (2006.)
- 0,07/km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Autonomni okrug]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Dalekoistočni]]
 |
| **Privredna regija** | Dalekoistočna
 |
| **Službeni jezici** | ruski, čukotski
 |
| **Gubernator (*Губернатор*)** | Roman Abramovič (*Роман Аркадьевич Абрамович*)
 |
| **...** | ...
 |
| **Zakonodavno tijelo** | ...
 |
| **...** | ...
 |
| **Himna** | ...
 |
| **Automobilska oznaka** | 87
 |
| **Vremenska zona** |  Kamčatsko vrijeme (UTC + 12/+13)
 |

Mapa Čukotke
**Čukotski autonomni okrug** je autonomni okrug u Rusiji.Nalazi se na krajnjem sjeveroistoku Ruske Federacije.

Uspostavljen je 10.12. 1930. godine.

Iz sastava Magadanske oblasti je izašao 1991. godine.

Potvrđeno im je pravo na to odlukom najviših vlastiju 1993. godine.

## Upravna podjela

1. Anadyrski rajon (Анадырский)
2. Beringovski rajon (Беринговский)
3. Bilibinski rajon (Билибинский)
4. Iuljtinski rajon (Иультинский)
5. Provideneski rajon (Провиденский)
6. Čaunski rajon (Чаунский)
7. Šmidtovski rajon (Шмидтовский)
8. Čukotski rajon (Чукотский)

## Veći gradovi

* Egvekinot
* Bilibino
* Anadyr
* provideniya
# Jakutija

**Republika Saha (Jakutija)Республика Саха (Якутия)Саха Өрөспүүбүлүкэтэ**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Jakutije
 | Grb Jakutije
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| **Glavni grad** | Jakutsk
 |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | 1. po veličini
- 3.103.200 km²
- zanemarivo

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 58. po veličini
- 949.280 (2002.)
- 0,3/km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Republika]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Dalekoistočni]]
 |
| **Privredna regija** | Dalekoistočna
 |
| **Službeni jezici** | ruski, jakutski
 |
| **Predsjednik (*Президент*)** | Vjačeslav Anatoljevič Štirov (*Вячеслав Анатольевич Штыров*)
 |
| **Predsjednik vlade (*Председатель правительства*)** | Semjon Nikolajevič Nazarov (*Семён Николаевич Назаров*)
 |
| **Zakonodavno tijelo** | ...
 |
| **...** | ...
 |
| **Himna** | Himna Jakutske
 |
| **Automobilska oznaka** | 14
 |
| **Vremenska zona** |  Jakutsko vrijeme (UTC + 9/+10)  Vladivostočko vrijeme (UTC + 10/+11)  Magadansko vrijeme (UTC + 11/+12)
 |

Mapa Jakutije.
**Jakutija** (ruski: *Якутия*) ili **Saha** (ruski: *Саха*, jakutski: Саха), zvanično **Republika Saha (Jakutija)** (ruski: *Республика Саха (Якутия)*, jakutski: *Саха Өрөспүүбүлүкэтэ* – "Saha Republika"), je republika u Ruskoj Federaciji smještana na ruskom Dalekom Istoku.
# Ijekavica

Rasprostranjenost ijekavskog izgovora (žuto).
**Ijekavski** ili **jekavski izgovor** (također **ijekavica** ili **jekavica**, **ijekavština** ili **jekavština**), jedan od triju izgovora srpskohrvatskog jezika u kojem je praslavenski samoglasnik jat (*ě*) zamijenjen u kratkim slogovima sa *je* [je] (*djèca*, *bjèžati*, *sjȅna*), a u dugim slogovima sa *ije* [jeː] (*dijéte*, *bijȇg*, *vijéće*). Ijekavski izgovor štokavskog narječja raširen je u štokavskim govorima u sjevernoj Dalmaciji, Lici, Kordunu, Banovini i velikim dijelovima Slavonije i Baranje, zatim u sjeverozapadnoj Bosni, istočnoj Bosni i istočnoj Hercegovini, Crnoj Gori i jugozapadnoj Srbiji. Jekavski izgovor čakavskog narječja iznimka je tek za lastovski ili jekavskočakavski dijalekt, gdje *ě* daje *je* i u kratkim i u dugim slogovima. Ijekavski izgovor značajka je bosanskohercegovačkog, crnogorskog i hrvatskog varijeteta srpskohrvatskog standardnog jezika, dok u srpskom varijetetu supostoji uz ekavski izgovor.

## Povezano

* ekavski izgovor
* ikavski izgovor
* jat (slovo)
# Ekavica

Rasprostranjenost ekavskog izgovora (plavo).
**Ekavski izgovor** (također **ekavica, ekavština**), jedan je od triju izgovora srpskohrvatskog jezika u kojem je praslovenski samoglasnik *jat* (*ě*) zamenjen sa *e* (*vréme*, *lȇp*, *dèca*, *vȅtar*). Pored ekavskog, u srpskohrvatskom jeziku je standardni govor i ijekavski, dok ikavski izgovor nije standardizovan. Danas je ovaj izgovor dominantan u srpskom jeziku, mada u Vukovo doba to nije bio slučaj, niti je njegova jezička reforma tome težila.

Narodni govori koji koriste ekavski izgovor jesu govori Vojvodine, govori centralne, istočne i južne Srbije, neki govori severne Slavonije te istočne Istre i Cresa, kao i većinom hrvatsko kajkavsko narečje.

U ekavskim narečjima stari glas jat zamenjuje se glasom *e*. U mnogim ekavskim dijalektima prisutna je potpuna ekavština, što znači da se svaki jat zamenjuje sa *e*, dok se u ekavskom izgovoru standardnog jezika u nekoliko slučajeva jat zamenjuje i sa *i* (npr. *noviji*, *dolivati*, *nisam*, *dodijati* itd.).

Pored srpskohrvatskog, zamena jata glasom *e* koristi se i u slovenačkom i makedonskom jeziku te u zapadnim bugarskim dijalektima.

## Povezano

* ijekavski izgovor
* ikavski izgovor
* jat (slovo)
* srpskohrvatski jezik