# Tandir

|
Tandirska izrada i pečenje hljeba u Azerbejdžanu |
| --- |
|  Nematerijalna svjetska baština
 |
|  |
|  Azerbejdžan
 |
| **Regija**:
 | Evropa
 |
| **Godina upisa**:
 | 2024.
 |
| **ID**:
 | 02120
 |
| **Ugroženost**:
 |  |
| **Poveznica**:
 | UNESCO
 |

**Tandir** je tradicionalna keramička pećnica, dio svakodnevnog pripremanja hrane u Azerbejdžanu. Koristi se uglavnom za pravljenje hljeba i ponekad mesa. Najpopularnije jelo indijske kuhinje je tandir piletina, predhodno mariniranana u mješavini jogurta i začina.

Postoje dvije vrste tandira: površinski i podzemni. Zagrijava se drvetom i drvenim ugljem koji se ubacuju s vrha, rijetko pod uglom. Kruh pečen u tandiru može se dugo čuvati i jesti tokom nekoliko dana i smatra se ključem dugovječnosti.

Istorijski izvori ukazuju da "tandir" potiče od drevnih naroda Sumera. Na osnovu arheoloških iskopavanja u Nahčivanu, pronađene su posebne prostorije za pripremu hrane u doba eneolita i kasniim periodima, do današnjih dana. U prošlosti su postavljani unutar kuća, ne samo za pečenje hljeba već i za grijanje prostorija tokom zime.

U savremeno doba, broj proizvođača tandira opada i postoji mali broj porodica koje nastavljaju čuvati ovaj drevni zanat. Svoje proizvode i izvoze izvan granica: Ukrajina, Rusija, Finska...

Pečenje hljeba u tandiru
Moderna izvedba tandira

## Izrada

Tandiri se i danas izrađuju na više vjekovni tradicionalni način. Primarna sirovina za izradu je čista glina pomiješana s blatom. Dodaje se kozji izmet radi veće čvrstoće. Smjesa se natapa vodom, miješa i formira se loptasti ili čunasti oblik. Oko njega se poredaju drva i suši se 15 dana. Na dnu se pravi mala rupa za protok zraka, nazvana "külfə" ili "külüfürən", koja omogućava protok zraka unutra. Uobičajene dimenzije su: širina donjeg dijela 1,1 m, otvor je 50 cm, visina 1 metar, a debljina stijenke 5 cm. Obično se premazuje posebnom glazurom od blata ili se okružuje ciglama. Uobičajeno je da su pod nastrešnicom.

Jedan od najvećih tandira na svijetu izgrađen je 2015. godine u južnom gradu Astari u Azerbejdžanu. Visina mu je 6,5 m, a promjer 12 m. Sastoji se od 3 dijela.

## Pečenje

Pečenje hljeba se smatra oblikom umjetnosti. Kada se vatra zapali, tijesto se obično mijesi i spremno je za pečenje kad se žar slegne. Prilikom ravnanja tijesta i pripreme za pečenje, na njegovu poleđinu se nanosi sloj slane vode. To pomaže da se tijesto dobro zalijepi za unutrašnji zid tandira. Hljeb pečen u tandiru ima svoj jedinstveni okus i aromu.

Prema tradiciji, davanje prvog hljeba iz tandira djeci ili gostima donosi prosperitet i blagoslov domu.

Tandir se u nacionalnoj kuhinji koristi za pripremu drugih jela: tandir kebaba, tandir kulame i tandir qovurme. Iako u moderno doba postoje sve vrste metalnog posuđa i električnih kuhinjskih aparata, ukus hrane iz tandira se smatra jedinstvenim.

## Nematerijalna kulturna baština

Tandirska izrada i pečenje kruha u Azerbejdžanu se nalazi na UNESCO-ovoj Reprezentativnoj listi Nematerijalne kulturne baštine Azerbejdžana. Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog naslijeđa na 19. zasjedanju koje je održano od 2. do 6. decembra 2024. u Asunciónu, Paragvaj.

S obzirom na to da se Azerbejdžan nalazi na drevnom Putu svile, tandirski hljeb je tradicionalno jelo ¸na čitavom putu.

## Izvori