Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nisqually

[[Datoteka:Chief leschi.jpg|mini|Leschi, poglavica Nisqually Indijanaca i vođa ustanka 'Nisqually War'. Završetkom rata obješen je na drvo na mjestu današnjeg trgovačkig centra 'Oakbrook) u Lakewoodu, Washington. Potomci ovog poglavice i danas žive u istome kraju i bore se za indijanska prava, (vidi  Arhivirano 2006-02-14 na Wayback Machine-u

* Nisqually Tribe Arhivirano 2006-01-13 na Wayback Machine-u
* Nisqually Indians Arhivirano 2011-07-20 na Wayback Machine-u
* Leschi: Historical Court of Inquiry and Justice Arhivirano 2006-02-14 na Wayback Machine-u
* Foto galerija
# Portorikanci

Portorikanci u širem smislu predstavljaju stanovnike Portorika, dok se u užem i češće korištenom smislu
taj izraz koristi za etničku grupu koja je nastala na tom karipskom otoku.

Portorikanci svoje porijeklo vuku od drevnih Taino domorodaca, afričkih robova, kao i evropskih doseljenika koje je španska vlada doseljavala u 19. vijeku.

Nakon špansko-američkog rata, Portorikanci su dobili američko državljanstvo, te su ga iskoristili kako bi se naselili u matičnom području SAD, uglavnom u New Yorku. Tamo su postali većina u mnogim područjima, od kojih je najpoznatiji Spanish Harlem, te su kroz desetljeća održali vlastiti etnički identitet, bilo putem korištenja španskog jezika i salsa kuhinje.

Portorikanci su po vjeri uglavnom rimokatolici, iako je u posljednje vrijeme među njima zabilježen porast protestantizma, pogotovo u obliku raznih pentekostalnih i adventističkih crkava.

Dan-danas se mnogi znameniti Amerikanci, iako su rođeni i odrasli na matičnom području SAD, s ponosom nazivaju Portorikancima. Jedna od najpoznatijih među njima je poznata glumica Jennifer Lopez.
# Afekat

Termin **afekat** nekada ima isto značenje kao i termin emocija. Izrazi „afektivni“ i „emocionalni život“ imaju ista značenja. No, pojam afekta često ima jedno specifičnije značenje- pod afektom se često podrazumeva emocionalni doživljaj koje se **naglo javlja**, ima **veliki intenzitet** i **buran tok** i koji sadrži **izrazite telesne i psihičke promene**. Primeri afekta su panični strah, neobuzdani bes, beskrajna radost itd.
U afektivnom stanju često dolazi do „suženja svesti“, pri čemu su intelektualni procesi u velikoj meri ometeni, nema samokontrole, razumnog ponašanja ni poštovanja osnovnih moralnih i pravnih normi. Zato se „suženje svesti“ i stanje snažnog afekta uzima kao olakšavajuća okolnost u sudskim procesima koji se odnose na teške zločine.
Smatra se da je „pražnjenje afekta“ povoljno za duševno zdravlje i ravnotežu. Naravno, pri tome se mora voditi računa da se ne povredi neka druga osoba. Ako se afekat „ne iživi“, „ne isprazni“, postoji mogućnost da izazove **psihosomatske poremećaje**.

## Reference

## Vanjske veze

* Rečnik psihoterapije o afektu Arhivirano 2009-02-06 na Wayback Machine-u
# Vrlina

**Vrlina** ili **krepost** (grč. *ἀρετή*, lat. *virtus*) je moralna izvrsnost ličnosti. To je sposobnost umnog delovanja u skladu sa najvišim ljudskim i božanskim normama. Pojam suprotan vrlini je porok.

## Antičke vrline

Personifikacija vrline (gr. *ἀρετή*), Efes, Turska.
Prema antičkom shvatanju, ljudska vrlina je pre svega snaga duha, sposobnost valjanog delovanja. Stari Grci su temeljnim smatrali sledeće četiri vrline:

* razboritost (lakoća uviđanja šta treba činiti u raznim situacijama života)
* pravednost (trajno raspoloženje za dati svakome što mu pripada)
* umerenost (lakoća upravljanja težnjama i njihovo držanje u granicama razuma)
* hrabrost (lakoća svladavanja poteškoća u vršenju dobra i podnošenje kušnji života).

## Hrišćanske vrline

Julius Šnor fon Karolsfeld, *Ljubav, vera, nada*.
U hrišćanstvu, vrlina je poštovanje božjih zakona. Hrišćanska tradicija obuhvata četiri „prirodne” vrline:

* smernost,
* uzdržljivost,
* moralna čistoća i
* pravednost.

Njima je Sveti Pavle dodao teološke vrline: veru, ljubav i nadu. Po hrišćanskom učenju, vrline nisu urođene ljudima, već ih je Bog dao kroz Hrista da bi ih vernici primenjivali.

## Budističke vrline

Budisti smatraju da istinska vrlina dolazi iz uvida četiri plemenite istine i delanja u skladu sa njima, što se naziva plemenitim osmostrukim putem. Sleđenje tog puta podrazumeva:

* ispravne nazore
* ispravne namere
* ispravan govor
* ispravno delanje
* ispravan život
* ispravan napor
* ispravnu pažnju
* ispravnu sabranost

Budistički učitelj Adžan Ča je vrlinu smatrao osnovom harmoničnog sveta u kojem ljudi mogu živeti kao istinska ljudska bića, a ne kao životinje, i govorio je da se o svojoj vrlini treba starati kao što se vrtlar stara o svojim biljkama.

## Spisak vrlina

Ovo su neke od osobina koje se vrednuju kao vrline u mnogim kulturama:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Altruizam
* Vera
* Vernost
* Disciplina
* Duhovitost
* Duhovnost
* Empatija
* Entuzijazam
* Gostoprimstvo
* Zahvalnost
* Zdravlje
* Integritet
* Intuicija
* Iskrenost
* Istinitost
 | * Kreativnost
* Ljubav
* Mašta
* Milosrđe
* Mir
* Misaonost
* Mudrost
* Nada
* Nevinost
* Nezavisnost
* Nenasilje
* Nesebičnost
* Odanost
* Odgovornost
* Optimizam
* Osećajnost
 | * Pažnja
* Pamćenje
* Poverenje
* Pokretnost
* Poslušnost
* Poštovanje
* Pravednost
* Praštanje
* Prijateljstvo
* Radoznalost
* Razboritost
* Razumevanje
* Savest
* Samoostvarenje
* Samopouzdanje
 | * Samosvest
* Saosećanje
* Saradnja
* Simpatija
* Skromnost
* Smernost
* Sreća
* Strpljenje
* Trpeljivost
* Uzdržljivost
* Umerenost
* Hrabrost
* Čast
* Čistota
* Čovekoljublje
 |

## Napomene

## Vanjske veze

* Datoteke u vezi s temom Vrlina na Wikimedijinoj ostavi
# Stoicizam

Atalova stoa u Atini.
**Stoicizam** (ili **stoa**) je pravac antičke filozofije popularan od 4. do 2. veka pne, posebno među obrazovanom elitom antičke Grčke i Rimskog carstva. Stoicizam je izveden iz kinizma i deli se na staru, srednju i novu stoičku školu.

Osnivač ovog pravca je grčki filozof Zenon (333-264. pne.), iz današnje Larnake. Ostali predstavnici su: Hrizip, Seneka, Epiktet i car Marko Aurelije.

Stoici su se organizovali u Atini oko 310. pne. i objasnili kako je svet satkan u skladu sa zakonima logike, fizike i etike. Tvrdili su da svetom vlada *logos* (svetski um, sudbina) i zbog toga je sve određeno. Centralni problem kojim se bave je etika, koji je i najpoznatiji u moderno vreme.

Osnovni moto stoika je „život u skladu s prirodom“. Mudar čovek živi u skladu s prirodom i sopstvenim razumom, jer tako postiže mir duše. Najznačajnije vrline su razumnost, pravednost i umerenost. Smatrali su da čovek treba da se suprotstavlja impulsima koje stvaraju ljubav, strast, mržnja, strah, bol itd. Druga poznata stoička izreka je „blažen je onaj koji je zadovoljan onim što ima“.

Stoicizam je promovisan kao način života koji se ne dokazuje rečima, već delima.

Stoičku školu zabranio je 529. godine vladar Justinijan I obrazloženjem da potiče iz paganizma i da nije u skladu sa hrišćanstvom.

## Povezano

* Antička filozofija
* Kinici
* Neostoicizam

## Reference
# Ernst Bloch

| Ernst Bloh |
| --- |
| filozofija 20. veka |
| Zapadna filozofija |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 8. jul 1885. Ludvigshafen na Rajni |
| Smrt | 4. avgust 1977 Tibingen |
| Filozofija |
| Škola/Tradicija | marksizam |
| Glavni interesi | utopija, revolicionarna ideologija, teologija oslobođenja |

**Ernst Bloch** (Ludwigshafen, 8. srpnja 1885. - Tübingen, 4. kolovoza 1977.), njemački neomarksistički filozof.

Sveučilišnu karijeru počeo je Leipzigu, gdje je živio do dolaska nacionalsocijalista na vlast. Kao istaknuti antifašist bio je u emigraciji od 1933. do 1948. Po povratku bio je sveučilišni profesor u Istočnom Berlinu, a od 1961. u Tübingenu. U svom opsežnom djelu, koje obuhvaća probleme filozofije, povijesti, religije, prava, ontološka, etička i humanistička pitanja, posebno se bavio analizom fenomena utopijskog. Promišlja originalnu ontologiju utopiskog u kojoj su središnji pojmovi "još - ne - bitka" i "još - ne - svjesnog" koji ukazuju na otvorenost svijeta i čitavog kozmosa ka mogućnosti realizacije svijeta bez privatnog vlasništva i u kojem je ljudskost ostvaren ideal.

U svom filozofskom rječniku Bloch modificira neke kategorije izvedene iz klasične njemačke filozofije, Freuda, kršćanstva i neoplatonizma, ravijajući ih u osebujnu filozofiju po kojoj je stvarnost dinamičko posredovanje odnosa subjekta i objekta, duha i materije, s konačnom svrhom ostvarenja njihova jedinstva. Napadnut za revizionizma i oštro kritiziran za "religiozno orijentirani" i teologijski princip nade, napustio je DR Njemačku.

## Djela

* "Duh utopije",
* "Subjekt-objekt",
* "Nasljeđe ovog vremena",
* "Thomas Münzer kao teolog revolucije"
* "Sloboda i poredak",
* "Avicena i Aristotelova ljevica",
* "Princip nade",
* "Tragovi",
* "Prirodno pravo i ljudsko dostojanstvo
* "Ateizam u kršćanstvu",
* "Tübingenski uvod u filozofiju".

## Vanjske veze

* Illuminations: Ernst Bloch, Utopia and Ideology Critique By Douglas Kellner
* Ernst-Bloch-Zentrum Arhivirano 2020-10-01 na Wayback Machine-u
* Ernst Bloch Assoziation
* Centre for Ernst Bloch Studies, University of Sheffield Arhivirano 2011-05-11 na Wayback Machine-u
# Džihad

**Džihad** (arapski: جهاد‎) predstavlja islamski izraz koji predstavlja koncept vjerske dužnosti muslimana. Na arapskom riječ *jihād* je imenica koja znači "borba". Džihad se često spominje u Kuranu, najčešće kao "borba na putu Alaha *(al-jihad fi sabil Allah)*". Osoba koja prakticira džihad se zove *mudžahid*, u množini mudžahedini.

Manji dio sunitskih učenjaka tu dužnost naziva šestim stubom islama, iako on nema takav službeni status. Kod dvanaestničkog šijitskog islama, pak, džihad predstavlja jedan 10 upražnjavanja vjere.

Džihad je usmjeren protiv Šejtanovih iskušenja, aspekata vlastite ličnosti ili protiv vidjljivog neprijatelja. Postoje četiri glavne kategorije džihada - protiv samog sebe *(Jihad al-Nafs)*, džihad jezikom *(Jihad al-lisan)*, džihad rukom *(Jihad al-yad)* i džihad mačem *(Jihad as-sayf)*.

*Jihad as-sayf* islamska vojna jurisprudencija smatra jedinim oblikom ratovanja dozvoljenim u šerijatskom pravu, Ne-islamski svijet koncept džihada obično poznaje u tom obliku, te se pojam džihad zbog toga često izjednačava s pojmom svetog rata.

## Reference

## Vanjske veze

* Journey to Jihad Arhivirano 2012-12-14 na Wayback Machine-u
* Jihad Watch
* Jihad News Arhivirano 2021-01-28 na Wayback Machine-u
* Jihad in Islam
* Jihad and Terrorism
* Jihad and Muslim Support for Suicide Bombings Arhivirano 2009-03-27 na Wayback Machine-u
* Concept of Peace Jihad And Condemnation of Terrorism in Islam Arhivirano 2009-02-21 na Wayback Machine-u
* Jihad Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u, Oxford Islamic Studies Center
* Jihad( Arhivirano 2009-03-01 na Wayback Machine-u 2009-10-31), Encarta Encyclopedia
* Jihad, Encyclopædia Britannica
* EtymologyOnLine
* Why the bombers are so angry at us
* Jihãd Arhivirano 2010-07-10 na Wayback Machine-u by Suhas Majumdar
* Asghar Ali Engineer (10. 10. 2008.). „Making a mockery of jihad”. Asia Times. Arhivirano iz originala na datum 2008-11-20. Pristupljeno 10. 10. 2008.
* Explaining the Concept of Jihad Arhivirano 2008-12-06 na Wayback Machine-u
# Gađenje

Žena s izrazom gađenja.
**Gađenje** je neugodan osjećaj kada se osobama javlja osjećaj da bi u njihov organizam mogla biti unijeta neka štetna supstancija, poput nečeg smrdljivog, ružnog, bolesnog ili odvratnog i senzacija gađenja neodvojiva je od senzacije mučnine.

## Gađenje i prijezir

Gađenje služi da se u organizam ne unese nešto pokvareno, nešto štetno, dok prijezir služi kao zapreka i onemogućavanje unošenja "pokvarene" u intimni socijalni svijet ili da se pomoću prijezira izluči. Zbog toga se često prijezir svodi na gađenje kao osnovni osjećaj.
# Ljutnja

**Ljutnja**, **srdžba**, ili **bijes** ili **gnjev** (ijek.), odn. **bes** ili **gnev** (ek.), emocionalna reakcija, koja može biti izazvana objektivnim događajima, ali i iracionalna, nerazumna izazvana autosugestijom. Relativno je stabilna i trajna osobina koja usmjerava ponašanje u različitim društvenim situacijama, a očituje se u doživljaju srdžbe ili gnjeva, u nasilnom ponašanju, negativizmu prema autoritetima, namjeri da se nekoga fizički ili psihički povrijedi.

Ljutnja je emocija frustriranosti kada je osoba spriječena u postizanju cilja, onemogućena u onome što pokušava raditi ili nekim tko osobu sprječava, onemogućava ili pokazuje premalo obzira u onome što osoba pokušava postići.
Ako se čini da se frustracija može ukloniti, barem u određenoj mjeri, ljutnja frustriranu osobu čini agresivnom i osvetoljubivom.

Razlikuje se ljutnja koja je nastala nekim konkretnim povodom ili agresivnost kao stil ponašanja.

|  | Neasertivno
 | Asertivno
 | Agresivno
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Obilježje ponašanja
 | Osnovna namjera je udovoljiti drugima, vlastite želje se ne izražavaju ili se izražavaju samopodcjenjivački.
 | Osnovna namjera je komunikacija, a želje i osjećaji se izražavaju direktno i prikladno bez okolišanja.
 | Osnovna namjera je dominacija ili ponižavanje drugih, a želje, osjećaji i zamisli se izražavaju na štetu drugih.
 |
| Vlastiti osjećaji pod utjecajem reakcije
 | Nezadovoljstvo sobom, uznemirenost, kasnije često ljutnja i zamjeranje drugima
 | Samopouzdanje, zadovoljstvo sobom
 | Samozadovoljnost, kasnije možda posramljenost
 |
| Osjećaji drugih koji prepoznaju takva ponašanja
 | Sažaljenje, odbojnost
 | Uvažavanje
 | Srdžba, želja za osvetom
 |
| Ishod
 | Ne postizanje cilja, a drugi razviju loše mišljenje
 | Dobivanje onoga što se želi uz uvažavanje drugih
 | Postizanje cilja, ali na tuđu štetu
 |
| Dugoročne posljedice
 | Stalno izbjegavanje neugodnih situacija, konflikata i konfrontacija
 | Osjećaj uvažavanja, povećano samopoštovanje
 | Mogućnost izazivanja ljutnje kod napadnute osobe i moguća osveta
 |
# Klinička depresija

| Klinička depresija |
| --- |
|  |
|  |
| Vinsent van Gog, koji je patio od depresije i izvršio samoubistvo, naslikao je ovu sliku 1890. god. koja opisuje čoveka u depresiji i beznađu |
| Specijalnost | Psihijatrija |
| Klasifikacija i eksterni resursi |
| ICD-10 | F32, F33 |
| ICD-9 | 296 |
| OMIM | 608516 |
| DiseasesDB | 3589 |
| MedlinePlus | 003213 |
| eMedicine | med/532 |
| MeSH | D003865 |

**Depresija** spada u grupu poremećaja raspoloženja (unipolarni poremećaj). *Depresivno raspoloženje* karakterizuje povlačenje bolesnika u sebe, potištenost, pad vitalnih dinamizama, nesanica, gubitak apetita, pesimizam, usporeni misaoni tok, osećaj beznađa i bespomoćnosti.

## Simptomi

Najvažniji simptomi depresije su:

* Promene raspoloženja tokom dana. Često je neraspoloženje najjače ujutro, da bi se tokom dana popravilo, ali može biti i obrnuto
* Poremećen san, rano buđenje i ustajanje i isprekidano spavanje i san zbog brojnih misli koje „prolaze“ kroz glavu
* Opšte usporavanje misaonog toka, govora i vitalnih funkcija
* Osećaj zabrinutosti
* Manjak energije
* Nesposobnost uživanja
* Slaba koncentracija
* Zaboravnost
* Pesimizam
* Osećaj krivice
* Samookrivljivanje i manjak samopouzdanja
* Osećaj beznađa
* Preokupiranost bolestima
* Slab apetit i posledični gubitak težine
* Oslabljen libido

## Epidemiologija

Oko 9% muškaraca i 24% žena pati od depresije u toku života. Nekoliko naučnih studija je utvrdilo statističke korelacije između depresije i nekih poljoprivrednih pesticida.

## Povezano

* Depresija
* Depresori
* Manija
* Neuroza
* Afektivni poremećaj

## Reference

## Vanjske veze

* Clinical-Depression
* Medicinski obavještajni program
* Depresija.org - Sajt i forum o depresiji, anksioznosti i ostalim psihičkim bolestima
* Kako izlečiti depresiju?
# Dosada

**Dosada** je stanje neuključenosti u sadržaje koji okružuju ličnost. Praćena je rasutom pažnjom, osećanjem nestrpljivosti i nezadovoljstva, težnjom da se izbegnu uslovi koji ne pružaju mogućnost za psihološko vezivanje. Sa sve većim slobodnim vremenom, kao i sa civilizacijskim uslovima koji sa mnogo strana ugrožavaju integritet ličnosti, dosada se javlja kao ozbiljan problem pojedinaca i savremenog društva.

## Vanjske veze
# Ekstaza

Ekstaza Franje Asiškog
**ESTAZA** ili **istupanje** (od grč. έκστασις *ekstasis* - stajati vani, izaći, biti izvan) je stanje u kojem dominira doživljaj natprirodnog zanosa, osećanje beskrajne radosti i blaženstva, najviši stepen ushićenosti u kojem čovek kao da izlazi iz sebe samog, gubi svest o svom ličnom Ja i stapa se sa apsolutnim.

Pojam su koristili neoplatonički filozofi da označe sozercanje Boga, koje dovodi do zaborava vlastite ljudske situacije. Prema Plotinovoj filozofiji ekstaza se postiže udaljavanjem od osetilnog i povlačenjem u samoga sebe. U hrišćanskoj tradiciji mistično istupljenje označava najviši oblik kontemplacije. U stanje ekstaze šamani, sveštenici, mistici, proroci dolaze bilo „Božjim otkrovenjem” ili izvesnim naročitim postupcima (uzimanjem psihoaktivnih supstanci, ritualnim plesom, molitvom, postom itd).

## Navodi
# Empatija

**Empatija** (od grčki: εν - u; i grčki: παθος - osećanje, strast) doslovno uosećavanje, uživljavanje.

Termin potiče iz estetike. Nemački filozof i psiholog Teodor Lips (Lipps) je početkom veka uveo izraz uživljavanje (njemački: *Einfuhlung*), u engleskom prevodu empatija, da bi njime označio "unošenje" (putem intuicije i motorne mimikrije) vlastitih stavova i osećanja u neko umetničko delo ili prirodnu pojavu (natmuren oblak, vedar dan itd.). Empatija podrazumeva emocionalno stapanje osobe sa objektom svog estetskog doživljaja. Mada je za pojavu uživljavanja paradigmatična empatija u recepciji umetničkog dela, po Lipsu, ova pojava je opštija i javlja se i van sfere umetničkog.

U psihologiji, termin se upotrebljava da označi proces neposrednog uživljavanja u emocionalna stanja, mišljenje i ponašanje drugih ljudi. Empatija predstavlja neposredno saznanje osećanja, želja i namera drugih ljudi, za razliku od simpatije koja podrazumeva saživljavanje sa osećanjima bliskih ljudi, saučestvovanje u emocionalnom stanju drugih. Npr. kada putem empatije otkrivamo strah ili bol drugog lica, mi prvenstveno znamo šta oni osećaju, a kada preko simpatije doživljavamo ova osećanja koja imaju nama draga lica (brat, sin, žena), tada i sami proživljavamo, osećamo strah ili bol.

U psihoanalizi i psihoterapiji uopšte, empatija kao sposobnost da "budemo drugi" jeste nesvesni kanal komunikacije terapeutovog predsvesnog i nesvesnog sa nesvesnim pacijenta. Po Frojdu, empatija je derivat procesa identifikacije sa objektom. Neki klinički psiholozi razlikuju imitativnu i projektivnu empatiju. H. A. Mari (Murray) se zalaže za primenu kritičke empatije u kliničkoj psihologiji.
# Zavist

**Zavist** je, slično mržnji, negativna emocija.

Zavist se manifestira u neprijateljskom stavu i osjećanju prema drugima koji imaju nešto što smatramo da to više pripada nama. Kao i u ljubavi, tako i u mržnji i zavisti postoje različite gradacije u samom sadržaju i intenzitetu. Tako ispoljavanje mržnje i zavisti može varirati od blagog neprijateljstva do otvorene agresije.
# Zadovoljstvo

**Zadovoljstvo** je osjećaj koji čovjek proživljava (doživljava) kad ispuni neku svoju težnju, želju.

Sreća je stanje intenzivnog zadovoljstva, čovjek osjeća sreću kad ispuni nešto što je dugo želio, a uloženo vrijeme i trud u ispunjenje dotične želje pojačavaju osjećaj.
# Zaljubljenost

**Zaljubljenost** je izraz koji koristi kako bi se opisao intenzivan osjećaj ljubavi. U psihologiji se taj fenomen povezuje uz sužavanje svijesti, što može dovesti do pogrešnog razumijevanja i procjenjivanja objekta privrženosti. Tako zaljubljena osoba pogreške ili mane osobe u koju je zaljubljena može previdjeti ili čak shvatiti vidjeti kao vrline. Zaljubljenost obično nije trajno stanje, ona postoji tek kao faza te za kraće ili duže vrijeme mogu izblijedjeti i nestati. Zaljubljenost može biti jednostran osjećaj, odnosno ne mora biti uzvraćen. Za manje intenzivan oblik ljubavi se u tom koristi izraz strast.

U SAD se kao specifičan izraz za zaljubljenost koristi **limerencija** (*limerence*) koju je popularizirala Dorothy Tennov.

## Vanjske veze
# Krivica

| Krivica
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država:** |  SLO Slovenija
 |
| Pokrajina: | Štajerska
 |
| Regija: | Savinjska
 |
| **Općina** | Šentjur
 |
|  |
| **Visina** | 419,4 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2002.)
 |
|  - **Naselje** | 170
 |
| Karta
 |
| Krivica
 |

**Krivica** je naselje u slovenskoj Općini Šentjuru. Krivica se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Savinjskoj.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 170 stanovnika.

## Reference
# Mržnja

**Mržnja** je osjećanje intenzivne odbojnosti prema nekome ili nečemu. Kroz istoriju, različiti filozofi su davali različite definicije mržnje i njenih uzroka.

## Istorija pojma

Još je indijski filozof Sidarta Gautama istraživao poreklo mržnje, zaključujući: »Mržnja se nikad ne smiruje mržnjom, već jedino njenim odsustvom. Ovo je večni zakon.«

Rene Dekart je definisao mržnju kao svjesnost da je neko ili nešto loše, u kombinaciji sa jakom potrebom da se od toga udalji. Baruh Spinoza je definisao mržnju kao tip bola čiji uzrok leži u spoljašnjim izvorima. Aristotel je posmatrao mržnju kao želju za uništenjem nečega što je neizlječivo vremenom. Dejvid Hjum je mržnju smatrao osjećanjem koje se ne može umanjiti i koje se uopšte ne može definisati.

U psihologiji, Sigmund Frojd je definisao mržnju kao stanje ega koje želi da uništi izvor svoje nesrećnosti. U nešto modernijem stanovištu, u knjizi *Penguin Dictionary of Psychology* (psihološki riječnik) mržnja se opisuje kao „duboko, trajno, jako osjećanje koje izražava animozitet, ljutnju i neprijateljstvo prema osobi, grupi ili predmetu“. Pošto se smatra da je mržnja dugotrajno osjećanje, mnogi psiholozi smatraju da je to više trajni stav osobe nego (privremeno) emocionalno stanje.

## Savremena istraživanja

Korelacija osjećanja mržnje sa nervnim sistemom je istraživano pomoću metode fMRI. U tom eksperimentu su skenirani mozgovi osoba u isto vrijeme dok su im prikazivane slike stvari koje mrze. Istraživači su zaključili da postoji poseban šablon u moždanoj aktivnosti kad se osjeća mržnja.

## Povezano

* Govor mržnje
* Zločin iz mržnje

## Reference
# Inspiracija

**Nadahnuće** ili **inspiracija** (lat: *inspiratio*; in + spiro) je, u psihologiji, faza u toku stvaralačkog mišljenja, u kojoj se do rešenja dolazi iznenada. Tada se neočekivano ukazuje celo rešenje do tada nerešivog problema. Naziva se još i uviđanje ili iluminacija.

Kao emocionalni koncept, ovo je stanje tipično obilježje i sastavni element kreativne aktivnosti. Često se doživljava kao fenomen koji postoji odvojeno od svog nositelja, koji mu dolazi izvana. Kao dar viših sila, njegova jedinstvenost objašnjava rijetkost i kratkotrajnost nadahnuća koja nije dostupna običnom smrtniku, osim nekolicine odabranih.

Osnova nastanka ovog stanja je dominantni fokus uzbuđenja u moždanoj kori, koji potiskuje druge aktivne centre. Žarišta uzbuđenja posljedica su kao reakcija na vanjske podražaje. Najčešće postoji nekoliko takvih žarišta, jer osoba opaža mnogo različitih predmeta.

## Napomene

## Povezano

* Bogonadahnutost