Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Python (programski jezik)

**Python**
|  |
| Programska Paradigma:
 | Multi
 |
| Pojavio se:
 | 1991
 |
| Tvorac:
 | Guido van Rossum
 |
| Sistem tipovanja:
 | jaki, dinamični
 |
| Glavne implementacije:
 | CPythongg, Jython, IronPython, PyPy
 |
| Dijalekti:
 | /
 |
| Utjecali:
 | ABC, Perl, Lisp, Smalltalk, Tcl
 |
| Utjecao na:
 | Ruby, Boo
 |

**Python** je prevođeni programski jezik kojeg je stvorio Guido van Rossum 1991. godine. Po automatskoj memorijskoj alokaciji, Python je sličan programskim jezicima kao što su Perl, Ruby, Smalltalk itd. Python dozvoljava programerima korištenje nekoliko stilova programiranja. Objekat orijentisano, strukturno i aspekt orijentisano programiranje su stilovi dozvoljeni korištenjem Pythona. Ne treba napominjati da ova fleksiblinost čini Python programski jezik sve popularnijim. Python se najviše koristi na Linux-u, no postoje i verzije za druge operativne sisteme.

## Vanjske veze

* FAQ knowledge base Arhivirano 2006-06-10 na Wayback Machine-u ((en))
* Open directory Arhivirano 2006-06-12 na Wayback Machine-u ((en))
* Službena web stranica ((en))
* Computer science links ((en))
* Linux journal - članak "Zašto Python" ((en))
* Wiki Python.org ((en))
* washington.edu Arhivirano 2006-09-07 na Wayback Machine-u ((en))
# Java (programski jezik)

**Java** je objektno orijentirani programski jezik koji su razvili James Gosling i drugi inženjeri u tvrtci Sun Microsystems. Razvoj je počeo 1991, kao dio projekta Green, a objavljen je u prosincu 1995.

Tvrtka Sun posjeduje trademark na ime Java, ali samo okruženje je moguće bez plaćanja skinuti sa Sun-ovih internet poslužitelja.

Velika prednost u odnosu na većinu dotadašnjih programskih jezika je to što se programi pisani u Javi mogu izvoditi bez preinaka na svim operativnim sustavima za koje postoji JVM (Java Virtual Machine), dok je primjerice klasične programe pisane u C-u potrebno prilagođavati platformi(os-u) na kojem se izvode.

Time i bogatim skupom klasa za rad s mrežnim komunikacijama u jednom trenutku je Java bila najbolji izbor za široku lepezu mogućih aplikacija. Microsoft je stoga razvio svoj C# i .net platformu kao odgovor na open source alternative.

Danas je Java podrazumevani jezik u izradi mobilnih aplikacija za Android uređaje.

## Vanjske veze

* java.com - Java za krajnje korisnike
* Oraklova strana za developere
# C++

**C++**
|  |
| Programska Paradigma:
 | Objektno-Orjentirani (OO)
 |
| Pojavio se:
 | 1985
 |
| Tvorac:
 | Bjarne Stroustrup
 |
| Sistem tipovanja:
 | statični, slabi, nesigurni
 |
| Glavne implementacije:
 | GNU Kolekcija Kompajlera, MS Visual C++, Borland C++Builder
 |
| Dijalekti:
 | ANSI C++ 1998, ANSI C++ 2003
 |
| Utjecali:
 | C, Simula, Ada 83, CLU
 |
| Utjecao na:
 | Ada 95, C#, Java
 |

**C++** (C plus plus) je programski jezik koji spada među jezike višeg programskog nivoa. C++ je objektno-orijentiran programski jezik (OOP) koji je dobar dio osobina naslijedio od jezika C. Tvorac ovog jezika je Bjarne Stroustrup koji ga je nazvao C sa klasama.

## Primer

Primjer koji bi koristio kao uvod u programiranje, poznati program **Pozdrav**. C++ kôd bi izgledao ovako:

```
 #include <iostream>
 using namespace std;

 int main() //(Ovo je komentar)
 {
 cout << "Pozdrav!" << endl;
 cout << "Ovo je moj prvi C++ program.\n";
 return 0;
 }

```

Programski jezik C++ podržava objektno orijentisano programiranje, što je programerima olakšalo definisanje kompleksnijih programa. Jezik C++ bio je jedan od prvih s podrškom za klase (način na koji se definišu objekti). Ispod je primer jednog jednostavnog programa s definisanom klasom Osoba, učitavanje podataka u klasu Osoba i iščitavanje podataka iz te klase.

```
# include<iostream>
# include<cstring>
using namespace std;

class Osoba
{
private:
 char ime[30],prezime[30]; //polja klase
 int godine;
public:
 Osoba() //konstruktor klase metoda koja ima isto ime kao i klasa
 {
 ime[0]=prezime[0]=0;
 }
 Osoba(char iime[30],char pprez[30],int god) //drugi konstruktor
 {
 strcpy(ime,iime);
 strcpy(prezime,pprez); //ugradjena f-ja iz cstring koja kopira string iz pprez u prezime
 godine=god;
 }
 ~Osoba() {} // metoda u kojoj se realizuje brisanje objekta iz memorije (destruktor)
 void pisi() //metoda koja pise podatke klase Osoba
 {
 cout<<"\nIme:\t\t"<<this->ime
 <<"\nPrezime:\t"<<this->prezime
 <<"\nGodine:\t\t"<<this->godine
 <<endl;
 }
 void citaj() //metoda ucitava podatke u klasu
 {
 cout<<"Ime?\t\t";
 cin>>this->ime;
 cout<<"Prezime?\t";
 cin>>this->prezime;
 cout<<"Godine?\t\t";
 cin>>this->godine;
 }
};
int main()
{
 Osoba\* a=new Osoba("petar","petrovic",20);
 Osoba\* b=new Osoba();
 b->citaj();
 a->pisi();
 b->pisi();
 return 0;
}

```

Na Internetu se moze naći veliki broj knjiga, učila/tutoriala na ovu temu.

## Povezano

* Primjer u C++
* Programska paradigma
* Objektno orijentirano programiranje

## Vanjske veze

* C++ Reference ((en))
* Struktura C++ Programa Arhivirano 2007-01-13 na Wayback Machine-u ((en))
* C++ FAQ LITE ((en))
* C++ priručnici ((en))
* C++ Standard Template Library Arhivirano 2006-04-24 na Wayback Machine-u ((en))
* C++ priručnici ((en))
* O C++ Arhivirano 2008-09-07 na Wayback Machine-u ((en))
# JavaScript

**JavaScript** je skriptni programski jezik koji se prvenstveno koristi za definisanje funkcionalnosti web stranica na klijentskoj strani. Dinamičan, slabo tipiziran jezik, sa skromnom podrškom za objektno orijentirano programiranje, on zapravo predstavlja implementaciju standarda *ECMAscipt-a*.

Iako je prvobitna ideja bila da JavaScript liči na Javu, on ne sadrži nijedan ključni element Jave, osim onih koje su oba naslijedili iz C-a. Jezik je najpoznatiji po programiranju klijentske funkcionalnosti web-stranica, ali se može koristiti i kao skriptni jezik za pristup objektima u drugim aplikacijama.

Jezik se prvo zvao LiveScript, ali je ime promenjeno u JavaScript, zbog marketinškog dogovora između kompanija Netscape i Sun. Ključni elementi dizajna Javascripta su naslijeđeni iz programskog jezika Self.

## Reference

## Povezano

* Programski jezici

javascript script examples Arhivirano 2017-05-01 na Wayback Machine-u
# Video

Analogni videostandardi: NTSC, PAL, SECAM
**Video** (lat. "vidim") ili **videotehnika** zajednički je naziv za niz tehničkih postupaka kojima se ostvaruje snimanje, zapis, obrada, prenos i prikaz pokretnih slika koje se gledaju na televizijskom ili računarskom monitoru.

## Riječ "video"

Poznatiji analogni kućni formati videozapisa su: VHS, S-VHS, Betamaks (*Betamax*), Video 2000, a digitalni su npr.: Quicktime, MPEG-2, MPEG-4.
# Teorija zavjere

**Konspirativna teorija**, **konspiracionizam** ili **teorija zavjere** je naziv za spekulacije koje su suprotstavljene široko uvriježenom (ili etabliranom) objašnjenju ili tumačenju nekih događaja ili niza događaja, te pretpostavljaju zavjeru vladajućih struktura s ciljem da se zavara javnost, odnosno uklone svi dokazi koji bi mogli osporiti "službenu" verziju.

Bitna komponenta teorije zavere je da one koji u nju veruju, prema njihovim uverenjima, oslobađa svake odgovornosti za ono što rade.

Konspirativne teorije u pravilu osporavaju mogućnost da se određeni događaj zbio slučajno, ili da su njegovi neposredni sudionici u njemu imali glavnu i odlučujuću ulogu. Konspirativne teorije se nekada mogu razviti u složeni sistem kojim se objašnjava ne samo jedan, nego cijeli niz događaj, uključujući i cijelu historiju nekih država, organizacija ili civilizacija - u tom slučaju se koristi izraz tajna ili alternativna historija.

Moderna sociologija konspirativne teorije ponekad ubraja u urbane legende. Njihovi zagovornici se često optužuju za širenje paranoje, te izraz konspirativna teorija ima pejorativno značenje.

## Najpoznatije teorije zavjere u historiji

* vezane uz eksploziju USS Maine (ACR-1)
* Teorije zavjere o atentatu na Johna F. Kennedyja
* Teorije zavjere o 11. septembru

## Povezano

* Cui bono
* Operacija pod lažnom zastavom

## Reference

## Vanjske veze

* Zašto racionalni ljudi padaju na teorije zavere
* The Economics of Conspiracy Theories
* An Integral Approach to Conspiracy Theory Arhivirano 2006-05-05 na Wayback Machine-u
* On the hunt for a conspiracy theory, *CS Monitor* article
* 'The Paranoid Style in American Politics' Richard Hofstadter, Harper's 1964 November
* Amir Butler: Our Credibility Problem is a Conspiracy - A discussion of the spread of conspiracy theories in the Muslim community
* PanicWatch.org Arhivirano 2017-09-19 na Wayback Machine-u - Media panic, health scares, paranoia, and conspiracy theories
# Pedofilija

**Pedofilija** (grč *paidós* - dijete + *filéó* - volim, ljubim) je naziv za primarnu ili spolnu privlačnost koju odrasle osobe osjećaju prema djeci. Osoba koja osjeća takvu privlačnost se naziva **pedofilom**.

Većina stručnih medicinskih knjiga pedofiliju opisuju kao parafiliju ili mentalni poremećaj koji pogađa odrasle osobe ili starije adolescente.

Izraz *pedofil* se također kolokvijalno koristi za označavanje odrasle osobe koga seksualno privlače adolescenti ili osobe ispod mlađe od zakonskog ograničenja seksualne zrelosti, kao i osobe koje su optužene ili osuđene za kaznenda djela koja se vezuju uz seksualno zlostavljanje djece ili dječju pornografiju.

### Napomene
# Informatika

**Informatika** (**inform**acija + autom**atika**) je nauka računarskih informacijskih sistema. Kao akademska oblast, ona obuhvata praksu procesiranja informacija, te inženjerstvo informacijskih sistema. Ona studira ustroj, algoritme, ophođenje, interakciju prirodnih i vještačkih sistema koji pohranjuju, procesiraju, pristupaju i komuniciraju informacijama. Oblast se bavi interakcijom između čovjeka i informacijskog sistema zajedno sa izradom računarskih interfejsa. Informatika također razvija svoj vlastiti konceptualni i teoretski temelj i iskorištava temelje razvijene u drugim oblastima. Kao takva, oblast informatike ima veliki opseg i usvaja više zasebnih pojedinih specijalizacija uključujući više osebujne discipline računarstva. Od pojave kompjutera, pojedinci i organizacije sve više obrađuju informacije digitalno. To je dovelo do studija informatike sa računarskim, matematičkim, biološkim, kognitivnim i socijalnim aspektima, uključujući proučavanje društvenog utjecaja informatičkih tehnologija. Međutim, važno je napomenuti da informatika kao akademsko polje eksplicitno ne zavisi od tehnoloških aspekata informacija, dok informacijska tehnologija zavisi.

## Povezano

* Informaciona tehnologija

## Vanjske veze

* informatics: entry from International Encyclopedia of Information and Library Science
* Software History Center Arhivirano 2006-05-09 na Wayback Machine-u: First usage of *informatics* in the US
* What is Informatics? Arhivirano 2013-05-31 na Wayback Machine-u : Indiana University
* Q&A about informatics Arhivirano 2007-05-15 na Wayback Machine-u
* Prior Art Database Arhivirano 2010-08-10 na Wayback Machine-u: Informatics: An Early Software Company
* Informatics Europe
* The Council of European Professional Informatics Societies (CEPIS)
* Informatics Department Arhivirano 2015-03-11 na Wayback Machine-u, College of Computing and Information, University at Albany - State University of New York
* Department of Informatics, King's College London
* *An Informatics Education: What and who is it for?*, from Northern Kentucky University
# San Mateo, California

*Za ostale upotrebe, pogledajte San Mateo (razvrstavanje).*

| San Mateo
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Kalifornija
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 97.207
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-8, leti UTC-7
 |
| San MateoSan Mateo (Sjedinjenih Država)
 |

**San Mateo** je grad u američkoj saveznoj državi Kalifornija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 97.207 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 52.260 (56,5%)
 | 45.240 (46,5%)
 |
| Crnci
 | 2.397 (2,6%)
 | 2.296 (2,4%)
 |
| Azijati
 | 13.961 (15,1%)
 | 18.384 (18,9%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 18.973 (20,5%)
 | 25.815 (26,6%)
 |
| Ukupno
 | 92.482
 | 97.207
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Saturday Night Live

Logo serije
Saturday Night Live (SNL, doslovno: "Subotom navečer uživo") je američka zabavno-humoristička TV-serija koja se od 1975. emitira na programu mreže NBC. Sadržaj joj predstavljaju muzički brojevi te humoristički skečevi koji se tradicionalno izvode uživo pred kamerama. Serija je tokom tri decenije postala popularna ne samo u SAD nego i u svijetu, prvenstveno zahvaljujući tome što su kao članovi njene stalne glumačke postave karijeru započeli neki od najpoznatijih komičara, ali i zbog toga što su neki od skečeva kasnije poslužili kao podloga za uspješne igrane filmove, među kojima se najviše ističu prva dva, *Braća Blues* i *Wayneov svijet*, a ostali mnogo manje, kao što je *Stuart Saves his Family*. S vremenom je gostovanje u SNL postalo pitanje prestiža među javnim ličnostima u SAD, pa u njoj nekada znaju nastupati i političari kao što su predsjednik Gerald Ford, njujorški gradonačelnik Rudy Giuliani te potpredsjednička kandidatkinja Sarah Palin.

## Vanjske veze

* Official NBC website
* Official website for Broadway Video
* Saturday Night Live: Early Years Arhivirano 2010-05-28 na Wayback Machine-u - slideshow by *Life (magazine)*
* *Saturday Night Live* na sajtu IMDb
* *SNL* Archives from snl.jt.org
* *SNL* Transcripts from snltranscripts.jt.org
* Saturday Night Live Cast and Musical guest database Arhivirano 2012-05-13 na Wayback Machine-u from snlmusic.parshaparts.com
# Širina frekventnog opsega

Širina frekventnog pojasa: razlika između gornje i donje granične frekvencije.
**Širina frekventnog (frekvencijskog) pojasa**, ili **frekventni (frekvencijski) opseg** (engleski: *bandwidth*) je širina frekventnog intervala komunikacijskog kanala koji se koristi u komunikaciji između predajne i prijemne strane.

Frekventni opseg se može iskazati i kao razlika između donje i donje granične frekvencije signala ili opseg frekvencija koje koristi neka oprema. Mjera širine frekvencijskog pojasa je herc.

## Pojašnjenje

Frekvencijski opseg je centralni pojam u telekomunikacijama, sa značajnim utjecajem u mnogim disciplinama, uključujući informatiku, radio komunikacije, obradu signala, te spektroskopiju.

S obzirom da je u današnje vrijeme prevagnula digitalna telekomunikacija nad analognom to se pojam frekvencijskog opsega, zahvaljujući teoremi odabiranja, usko vezuje uz pojam protoka podataka odnosno širina frekvencijskog opsega za količinu podataka koja se u jedinici vremena može prenijeti kroz komunikacijski kanal.

## Primjer

Kao primjer možemo uzeti frekventni opseg frekvencija ljudskog glasa. Najniža frekvencija je oko f1=300 Hz, a najviša oko f2=3000 Hz. Tako je širina frekventnog pojasa:

ŠFP = f2f1 = 3000-300 = 2700 Hz.

## Informatika

Širina frekvencijskog pojasa **u informatici je količina podataka koju u određenom vremenskom periodu dva kompjutera mogu da razmijene.**
Jedinica širine frekvencijskog pojasa je b/s (bit po sekundi).

### Internet

Vremenom je širina frekvencijskog pojasa postala glavni problem Interneta, budući da propusna moć globalne mreže zavisi od propusne moći svih njenih dijelova. Vremenom, razvoj tehnologija ISDN i ADSL ublažava taj problem.

## Literatura

* Principles of Electronic Communication Systems, Louis E. Frenzel, Glencoe/McGraw-Hill, ISBN 0-02-800409-4, str. 23.

## Vanjske veze

* Pretvaranje frekvencije i valne dužine Arhivirano 2012-03-11 na Wayback Machine-u
* O zvuku i frekvenciji Arhivirano 2012-03-13 na Wayback Machine-u
# Google Chrome

|   Google Chrome
 |
| --- |
|  Google Chrome prikazuje Wikipediju na Windowsu 8 |
| Održavač:
 | Google
 |
| OS: | Windows, Linux, Android itd. |
| Platforma: | PC, Smartphone (x86, x64, 32-bit ARM (ARMv7)) |
| Žanr:
 | web preglednik
 |
| Licenca: | Freeware pod Google Chrome-ovim "Uslovima korištenja" |
| Vebsajt:
 |
 |

**Google Chrome** je freeware web preglednik kompanije Google. Koristio je WebKit prikazni sistem do verzije 27 i, sa razlikom u odnosu na iOS izdanja, od verzije 28 i iza koristi WebKit Fork Blink. Prvenstveno je izdat kao beta verzija za Microsoft Windows 2. septembra 2008, te kao stabilno javno izdanje 11. decembra 2008.

Od jula 2014, StatCounter prikazuje da Google Chrome ima 45% globalnog tržišta web preglednika što znači da je ovo najkorišteniji web preglednik u svijetu.

U septembru 2008, Google je izbacio većinu Chrome-ovog izvornog koda kao otvoreni kod projekt nazvan Chromium, na kojem su Chrome izdanja i dalje bazirana. Zapaziva komponenta koja nije otvorenog koda je ugrađeni Flash player.

## Historija

Google-ov Eric Schmidt se suprotstavljao razvoju nezavisnog web preglednika šest godina. Izjavljivao je da "u to vrijeme, Google je bila mala kompanija," i nije htio da se miješa u "ratove internet preglednika." Nkon što su suosnivači Sergey Brin i Larry Page zaposlili nekoliko razvojnika preglednika Mozilla Firefox i napravili demonstraciju Chrome-a, ipak, Schmidt je pristao jer "je to dobro da ga je prislililo da se predomisli."

## Reference
# 1080p

1080p ili Full HD
**1080p** ili **Full HD** je standard prikaza slike na televiziji, koji označava rezoluciju slike po visini (vertikala) od 1080 piksela. Slovo **p** označava reč napredni (progresiv) (engleski: *progressive*), u smislu naprednog skeniranja slike.

Standard 1080p se danas koristi u velikoj većini novijih plazma ili LCD TV uređaja i kod filmskih kamera. Tačnije, rezolucija je 1920×1080, što je široki filmski format od 16:9. 1080p je danas najkorišćenija rezolucija u svijetu.

## 1080p i 1080i

Razlika sa 1080i (1080i označava *interlaced*) je u tome, da kod interlacije izlazna rezolucija slabija odnosno manje kvalitetna, jer nema svih 1080 vertikalnih crta kao kod 1080p; neke od crta se skeniraju polovno, a procesor odradi interlaciju. Ovo je, u stvari, neka vrsta aproksimacije između susednih crta; zato je i slika nešto lošijeg kvaliteta, zbog čega standard 1080i ima samo oznaku HD ready, s tim da je krajnji cilj – zapravo – procesorska obrada nižih rezolucija da se dobije kvalitetnija slika pri izlazu.

## Povezano

* HD ready
# 3D film

**3D** ili **3-D** (**trodimenzionalni**) **film** ili **S3D** (**stereoskopski 3D**) **film** je film koji pojačava iluziju percepcije dubine. Potiče od stereotoskopske fotografije, a nastaje tako da običan sistem kamera snima slike iz dvije perspektive (ili kompjuterska grafika stvara dvije perspektive u postprodukciji), nakon čega se specijalni projektori i naočale koriste za stvaranje iluzije dubine prilikom gledanja filma . 3D filmska tehnologija nije ograničena na kino-dvorane; televizijske emisije i direct-to-video filmovi su također koristili iste metode, posebno nakon razvoja televizije i Blu-ray 3D.

3D filmovi su u određenim oblicima postojali još od 1915. godine, ali su uglavnom bili na marginama svjetske kinematografije prije svega zbog izuzetno skupe opreme i složenih postupaka za snimanje i prikazivanje 3D filmova, kao i nedostatka standardnih formata. 1950-ih je američka kinematografija počela značajnije koristiti novu tehnologiju u nastojanju da se suprostatvi sve većoj popularnosti televizije, iako su takvi filmovi relativno brzo izašli iz mode. 1980-ih i 1990-ih je došlo do renesanse 3D filma, i to zahvaljujući popularnosti IMAX kino-dvorana i Disneyjevih tematskih parkova. 3D filmovi su postali uspješni tek 2000-ih i to zahvaljujući dotada rekordnom uspjehu filma *Avatar* krajem 2009. i početkom 2010. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* *"How They Make Movies Leap At You"* , April 1953, Popular Science early article on the technology then of 3D movies
* Aspect Ratio - October 2012 Arhivirano 2014-01-08 na Wayback Machine-u [November 4, 2012] Television interview between John Morrison and independent filmmaker Robert Bloomberg about 3D films in general
* 2014 3D Release Calendar Arhivirano 2014-05-19 na Wayback Machine-u List of 3D Movies
# HTML

**HTML**, skraćenica od **HyperText Markup Language**, je standarizovani jezik koji se koristi pri strukturiranju tekstova, medija i ugrađenih objekata u web stranice i elektronsku poštu. Kao modifikovanu i pojednostavljenu verziju SGML jezika, HTML standarizuje i održava World Wide Web Consortium (W3C).

Ova web stranica, kao i mnoge druge, su potpuno ili djelomično označene HTML jezikom. Iako se HTML znakovi (*tags*) često nazivaju kodom, tehnički HTML nije kod jer kompjuterski kod su instrukcije koje od računara traže da izvrši određenu operaciju. Svrha HTML znakova je da se se struktura dokumenta "označi" tako da bi korisnikov agent (*user agent*), tj. internet pretraživač mogao da prepozna strukturu dokumenta i ispravno je prikaže u prozoru internet pretraživača kojeg korisnik koristi.

Za dodatno modifikovanje web stranica, do sada su izašli neki dodaci:

* CSS ili Cascading Style Sheets za izgled i položaj prezentacije
* Skriptni jezici (Javascript, VBScript) za omogućavanje dinamičnosti i interaktivnosti na web prezentacijama,
* DOM ili Document Object Model, koji označava vezu između skripte i elementa na stranici

Gornji dodaci, u paketu sa HTML jezikom, ponekad se nazivaju DHTML ili Dinamični HTML.

Pored HTML-a, na internetu danas postoje jezici koji se koriste da korisnikovom agentu serviraju HTML koji će zavisiti od toga šta je korisnik tražio. Kod se u tom slučaju izvršava na serverima i HTML koji je rezultat procesa biva serviran korisniku. Neki od ovih jezika su: ASP (*Active Server Pages*) i PHP (*Hypertext Preprocessor*).

## Povezano

* XHTML
* SGML

## Vanjske veze

* Oficijelna stranica World Wide Web konzorcijuma (Engl.)
* HTML škola Arhivirano 2005-04-19 na Wayback Machine-u
* W3C/CSS o CSS-u na W3C (Engl.)
* W3C/DOM o DOM/u na W3C (Engl.)
* (njemački HTML projekt)
* (Srpskohrvatski HTML tutorijal) Arhivirano 2010-04-09 na Wayback Machine-u
# Epl TV

**Epl TV** (engleski: *Apple TV*) je digitalni medijski prijemnik koji proizvodi i prodaje kompanija Epl. On emituje multimedijalni sadržaj s Jutjuba, Flikra i Ajtjunsa sa vindous i makintoš računara na televizor visoke rezolucije. Prvi put ga je prikazao Stiv Džobs, tadašnji direktor Epla, 12. septembra 2006. godine.

## Vanjske veze

* Zvanična stranica