Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pandžapski jezik

| Pandžapski jezik |
| --- |
| ਪੰਜਾਬੀ, پنجابی pañjābī |
| Države |  Indija
 Pakistan |
| Broj govornika | 104 miliona |
| Jezična porodica | indoevropski
* indoiranski
	+ indoarijevski
		- **Pandžapski jezik**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Indijske države Pandžab, Harajana, Čandigar, Delhi |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `pa` |
| ISO 639-2 | `pan` |
| ISO 639-3 | `PAN` – inkluzivni kod Individualni kodovi: `PNB` – Zapadni pandžapski |

**Pandžapski jezik** (ਪੰਜਾਬੀ, پنجابی *pañjābī*) je jezik naroda Pandžabaca i regiona Pandžab u Pakistanu i Indiji. Iako je veoma prisutan u Pakistanu, tamo nije priznat kao zvanični jezik, već kao dijalekat.

## Osobine

To je indoevropski jezik, iz podgrupe indoiranskih jezika. Nekarakteristično za većinu indoevropskih jezika, ali slično srpskom jeziku, pundžabi ima tonski akcenat sa tri intonacije. Morfološki, pundžabi jezik je aglutinativni jezik, sa tipičnim redom reči: subjekat-objekat-glagol.

Rečnik modernog pundžabi jezika je pretrpeo uticaj hindustani, persijskog i engleskog jezika. Velika dijaspora govornika ovog jezika utiče na usvajanje reči iz mnogih krajeva sveta. Kao i ostali severnoindijski jezici, osnova je izvedena iz jezika sanskrit tako da je jezik indoevropski.

## Pismo

Pundžabi ispisan gurmuki i nastalik pismom
Pismo koje se koristi za zapisivanje jezika pundžabi u Pakistanu naziva se *šahmuki* („iz usta kraljeva“), što je modifikovana verzija persijskog pisma nastalik. Stanovnici indijske države Pendžab koriste pismo *gurmuki* („iz usta gurua“). Hinduisti ponekad koriste za pisanje pismo devanagari, ali ta uporteba je nezvanična.

## Primer jezika

| srpski
 | gurmuki
 | šahmuki
 | transliteracija
 | napomena
 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zdravo
 | ਸਤਿ ਸ੍ਰੀ ਅਕਾਲ
ਨਮਸਤੇ/ਨਮਸਕਾਰ
ਅੱਸਲਾਮ ਅਲੈਕਮ

 | سات سری اکال
نمستے/نمسکار
السلام علیکم

 | Sat Srī Akāl (sik)
Namastē/Namaskār (hinduista)
As'salām Alaikam (musliman)

 | Pozdrav zavisi od religije govornika.
 |

## Vanjske veze

* Rečnik pundžabi jezika Arhivirano 2009-02-02 na Wayback Machine-u
* Osnove pundžabi jezika Arhivirano 2006-07-20 na Wayback Machine-u
* Lekcije pundžabi jezika
* Mreža pundžabi veb-stranica Arhivirano 2006-07-26 na Wayback Machine-u
* Narodi i jezici doline Inda pre dolaska isalma Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
* Literatura na pundžabi jeziku (ਪੰਜਾਬੀ ਸਾਹਿਤ) Arhivirano 2013-06-15 na Wayback Machine-u
# Sindi jezik

| sindi |
| --- |
| سنڌي - सिन्धी |
| Države | Indija i Pakistan |
| Broj govornika | 25 miliona (2007) |
| Jezična porodica | indoevropski
* indo-iranski
	+ indo-arijski
		- sindi
			* **sindi**
 |
| Pismo | arapsko, devanagari i dr. |
| Službeni status |
| Službeni |  Pakistan (Sind)  Indija |
| Regulator | Indijski institut sindilogije (Indija) Sindi jezička uprava (Pakistan) |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `sd` |
| ISO 639-2 | `snd` |
| ISO 639-3 | `snd` |

**Sindi** (سنڌي, सिन्धी) je indoevropski jezik, iz podgrupe indoiranskih jezika. To je jezik stanovnika provincija Sind i Beludžistan u južnom Pakistanu. Tamo se ovim jezikom služi oko 53,5 miliona ljudi. Govori se još i u Indiji gde ima oko 5,8 miliona govornika. To su uglavnom hinduističke izbeglice koje su napustile Pakistan posle deobe Indije i Pakistana 1947.

Jezik Sindi je jedan od zvaničnih jezika Indije. U Pakistanu je priznat kao jezik provincije Sind, ali nema status na državnom nivou.

Sindi se zapisuje arapskim pismom, a u Indiji još i pismom devanagari.

Jezik sindi ima 46 suglasničkih fonema i 16 samoglasnika.

Većinu rečnika čine reči iz sanskrita, uz neke koje su preuzete iz arapskog i persijskog jezika.

## Literatura

* Addleton and Brown (2010). *Sindhi: An Introductory Course for English Speakers*. South Hadley: Doorlight Publications. Arhivirano iz originala na datum 2018-12-25. Pristupljeno 2015-05-10.
* Bughio, M. Qasim (January–June 2006). Maniscalco, Fabio Maniscalco. ur. „The Diachronic Sociolinguistic Situation in Sindh”. *Web Journal on Cultural Patrimony* **1**. Arhivirano iz originala na datum 2016-01-30. Pristupljeno 2015-05-10.
* Cole, Jennifer S (2001). „Sindhi”. u: Garry, Jane; Rubino, Carl. *Facts About the World's Languages*. H W Wilson. str. 647–653. ISBN 0-8242-0970-2.
* *International Phonetic Association*. 1999. ISBN 0-521-63751-1.
* Khubchandani, Lachman M (2003). „Sindhi”. u: Cardona, George; Jain, Dhanesh. *The Indo-Aryan Languages*. Routledge. str. 622–658. ISBN 978-0-415-77294-5.
* Trumpp, P (1872). *Grammar of the Sindhi Language*. London: Trübner and Co. ISBN 81-206-0100-9.
* Chopra, R. M., The Rise, Growth And Decline of Indo-Persian Literature, 2012, Iran Culture House, New Delhi, Chapter on"Persian in Sindh".

## Vanjskee veze

* Sve o sindi jeziku i kulturi
* www.RadioSindhi.com prva i jedina 24-časovna radio stanica na jeziku sindi
* Sindhi Dictionary Arhivirano 2010-06-09 na Wayback Machine-u
* Type in Sindhi online Arhivirano 2018-05-11 na Wayback Machine-u
* Information and pronunciation of Sindhi alphabet (recordings) Arhivirano 2013-06-17 na Wayback Machine-u
* Wals.info
* Sindhi computing resources at world's first Sindhi website by Majid Bhurgri (Arabic script)
* Sindhi computing resources at TDIL (Devanagari script)
* Sindhi newspapers gasping for breath in India
# Santali jezik

| Santali jezik
 |
| --- |
| Govori se u:
 | Indija (države Džarkand, Orisa, Zapadni Bengal, Bihar, Asam), Bangladeš, Nepal
 |
| Broj govornika:
 | preko 6 miliona
 |
| Jezička grupa:
 | austroazijski
 munda
  **santali** |
| **Status jezika** |
| Zvanični jezik u:
 | jedan od 23 zvanična jezika Indije
 |
| Kodovi i šifre santali jezika
 |
| ISO 639-1 | -
 |
| ISO 639-2 | sat
 |
| ISO 639-3 | sat
 |
| SIL | SAT
 |

**Santali** je najznačajniji jezik iz grupe munda jezika, iz familije austroazijskih jezika. Većina od oko 6 miliona govornika živi u istočnoj i severoistočnoj Indiji, oko 160.000 govornika u Bangladešu, i oko 40.000 u Nepalu.

Santali jezik ima sopstveni alfabet „ol čiki“, koga je 1925. izradio pedagog Pandit Ragunat Murmu. Ovim jezikom se služi narod Santali. Nažalost, procenat pismenosti ovog naroda je 10%-30%.

## Vanjske veze

* Etnološki izveštaj o santali jeziku
* „Mi, Santali“ veb-sajt Arhivirano 2016-03-22 na Wayback Machine-u
* englesko-santali rečnik Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u
* Portal Santali
* santali alfabet
# Međunarodno fonetsko društvo

**Međunarodno fonetsko društvo** (engleski: *International Phonetic Association, IPA*) je organizacija koja promoviše naučnu studiju fonetike i razne praktične primene te nauke. Glavni doprinos društva fonetici je Međunarodni fonetski alfabet—pismeni standard za fonetsku zastupljenost na svim jezicima.

Međunarodni fonetsko društvo takođe objavljuje *Žurnal Međunarodnog fonetskog društva* (engleski: *Journal of the International Phonetic Association*).

## Historija

U Parizu, 1886. godine, mala grupa učitelja jezika je oformila udruženje za podsticaj upotrebe fonetskog zapisa u školama kako bi deca stekla realan izgovor stranih jezika, te za pomoć nastavama čitanja za decu. Ta grupa, na čelu sa Polom Pasijem, u početku se zvala francuski: *Dhi Fonètik Tîtcerz' Asóciécon*. U januaru 1889. ime društva se promenilo u francuski: *Phonétique des Professeurs de Langues Vivantes (AP)*, i 1897. na francuski: *L'Association Phonétique Internationale (API)*—srpski *Međunarodno fonetsko društvo*.

Godine 1914. društvo postiže vrhunac uticaja u obrazovnim krugovima, kao i povećanje broja članova kojih je bilo 1751 u 40 zemalja. Prvi svetski rat i njegove posledice teško su poremetile društvene aktivnosti, a časopis nije nastavio redovnu publikaciju do 1922. godine.

## Razvoj alfabeta

Početni cilj je bio da se napravi skup fonetskih simbola za različite oblike artikulacije koji bi se mogli primenjivati u različitim jezicima, tako da svaki jezik ima posebno prilagođen alfabet. Na kraju je odlučeno da univerzalni alfabet, što znači da se isti simbol upotrebava za isti zvuk na različitim jezicima, bude ideal i razvoj Međunarodne fonetske alfabete je brzo napredovao do prelaska u 20. vek. Od tada, bilo je nekoliko kompleta promena na alfabeti, uz dodatke i brisanja u skladu sa napretkom u nauci fonetike.
# Balkanski romski jezik

**Balkanski romski jezik** ili **balkanski romski jezici**, jedan od sedam romskih jezika kojim govori 709.570 ljudi poglavito na Balkanu i drugim europskim zemljama i nekim zemljama Azije. Balkanski Romi poznati su pod mnogim lokalnim nazivima čije skupine govore različite dijalekte, a razlikuju se i po religiji na muslimane (Xoraxane Roma) i kršćane (Dasikane Roma).

Većina balkanskoromskih govornika živi na području Bugarske (371.000; 2001 popis) i Srbije (120.000), gdje se govore dijalekti arlija, džambazi i kalderaški. Ove skupine nazivane su i generalnim imenom Kalderaši (romi limari, što dolazi od rumunjskog căldărar).

U Bugarskoj broj govornika pojedinih dijalekata iznosi: arlija (100.000), džambazi (20.000), kalderaša (10.000), istočnobugarski romski (10.000). U Bugarskoj su poznati i kao Drindári u središnjoj Bugarskoj i Jerlídes u zapadnoj; 120.000 arlija u Makedoniji gdje se javljaju pod endonimom Jerlídes. U Grčkoj su grčkoromski (30.000) i arlija (10.000); U Moldovi ima 12.000 govornika (Johnstone 1993), a etnički su poznati kao Ursári (odnosno Mečkari). U Turskoj živi 25.000 Arlija. U Ukrajini su poznati kao Karamítika Romá a žive na Krimu. Najistočniji balkanskoromski diijalekt je zargari iz Irana.

Romski jezici pripadaju centralnim indoarijskim jezicima.

## Veze

* Romsko-srpski jezik

## Izvori

## Vanjske veze

* web srpsko-romski rečnik
# Utarakand

| Utarančal
 |
| --- |
| Utarančal - उत्तरांचल
 |
| Država: | Indija
 |
| Glavni grad:
 | Deradun
 |
| Površina:
 | 53.566 km²
 |
| Stanovništvo:
 | 8.749.562 *(2001)*
 |
| Gustina stanovništva: | 159 stan./km²
 |
| Jezik:
 | hindi, garvali, kumaoni
 |
| Religija:
 |  |
| Veb-sajt:
 | ua.nic.in Arhivirano 2006-12-12 na Wayback Machine-u
 |
| Mapa
 |
|  |

**Utarakand** odnosno **Utarančal** je savezna država Indije sa površinom od 53.566 km² i 8.749.562 stanovnika (stanje: 1. jan. 2001). Graniči se sa Kinom ( Tibetom ) na severu, Nepalom na istoku, Himačal Pradešom na zapadu i Utar Pradešom na jugu. Utarnčal je nastao kao 27. država Indije novembra 2000. Dotad je bio u sastavu Utar Pradeša. Region se tradicionalno naziva Utarakand, što je nastalo od sanskritskog naziva za Severnu zemlju, a od decembra 2006. i službeni naziv za državu. Rišikeš kraj Haridvara predstavlja najveći duhovni i joga centar Indije. Veruje se da su veliki epovi napisani u Utarančalu.

## Geografija

Svete planine Badrinata
To je region velike lepote. Većina severnih delova države su deo Velikih Himalaja. Tu se nalaze brojni vrhovi i glečeri. Niži vrhovi su bili jako gusto pošumljeni sve do britanske seče šuma. Nedavna pošumljavanja uspela su da delomično poprave pošumljenost područja. Šuma pokriva 63% , a brda 92,5% površine. Jedinstven ekosistem Himalaja je stanište ogromnog broja životinja (baral, snežni leopard, leopardi i tigrovi ), stabala i retkih biljki. Dve indijske velike reke Gang i Jamuna imaju svoj izvor u glečerima Utarančala. Veliki broj različitih jezera, glečerskih potoka i potočića postoji u tom području. Klima varira sa nadmorskom visinom. Na najvećim visinama je led i goli kamen. Utarančal se sastoji od dva regiona. Zapadni deo se naziva Garval, a istočni deo Kumaon. Imaju različite istorije i različite jezične i kulturne uticaje zbog obližnjih kultura. Projekt velike brane Teri dam je postao kontraverzan projekt.

## Turizam i znamenitosti

Turistička industrija je glavna ekonomska grana Utaranšala, sa nacionalnim parkovima i planinskim odmaralištima, koja predstavljaju najposećenija mesta u Indiji. U području se nalaze i neka od najsvetijih hindu mesta, tako da hodočasniciu već 2000 godina posećuju brojne hramove toga područja. Rišikeš kraj Haridvara predstavlja najveći duhovni i joga centar Indije. Izvori Ganga i Jamune zvani Gamgotri i Jamunotri predstavljaju mesto koje mnogi obožavaju. Pored centara hodočašća, postoje i mnogobrojni hramovi, o kojima se nalaze napisi u starim hindu spisima i legendama. Arhitektura tih hramova nešto se razlikuje od ostatka Indije. Stari hramovi Jagesvara imaju najveći arhitektonski značaj.

## Stanovništvo

Više od 90% stanovništva su hindusi. Sebe zovu Garvali ili Kumaoni. Smatraju se planinskim ljudima i sebe svrstavaju u gornju kastu. Ima i Nepalaca, koji su doselili u prošlom veku. Seosko stanovništvo čini 76% ukupnog stanovništva. Pismeno je 65% stanovništva.
# Uncijal

Stranica Codex Boreelianusa iz 10. veka, napisana na grčkom uncijalu, iz kojeg je nastala ćirilica.
**Uncijal** je krasopis velikim slovima. Tekstovi tim pismom pisani su samo velikim pisanim slovima. Latinski i Bizantski pisari su se uobičajeno služili njime od 4. do 8. stoljeća, ali i u narednim vekovima. Uncijalnim slovima pisalo se tekstove na grčkom, latinskom i gotskom. Zbog velike raširenosti u središtima u Bizantu, Africi, Italiji, Francuskoj, Španjolskoj, otočkim (insularnim: irski, britanski i engleski) i slavenskim središtima, razvili su se ponešto različiti stilovi u uporabi.

## Izvori
# Imperativ

| Glagolski načini
 |
| --- |
| Imperativ
 |
| Kondicional sadašnji
 |
| Kondicional prošli
 |

**Imperativ** (lat. *impero* = zapovjediti) zapovjedni je način glagola u srpskohrvatskom jeziku. Imperativ je krnji glagolski oblik; ne postoji imperativ prvog lica jednine.

U prvom licu množine, kao i u drugom licu jednine i množine, imperativ se tvori se od prezentske osnove i nastavaka. Nastavci su trojaki, ovisno o prirodi prezentske osnove:

* **WIKINIUM\_MATH\_PH\_0** , **-mo**, **-te** (kod glagola na kraju čije prezentske osnove stoji suglasnik *j*)
* **-i**, **-imo**, **-ite** (kod glagola na kraju čije prezentske osnove stoji suglasnik, osim *j*)
* **-j**, **-jmo**, **-jte** (kod glagola na kraju čije prezentske osnove stoji samoglasnik)

U trećem se licu koristi pomoćna čestica neka koju slijedi prezent glagola u odgovarajućem broju.

## Imperativi različitih nastavaka

Kod glagola čija se prezentska osnova za vršava na - I, isto se pišu neki oblici prezenta i oblici imperativa. Jedino kada ove oblike izgovorimo znamo da li je prezent ili imperativ, jer imaju različit akcenat.
Prezent:
1. uradim 1. uradimo
2. uradiš 2. uradite
3. uradi 3. urade
Imperativ:
1. - 1. uradimo
2. uradi 2. uradite
3. - 3. -
Ponekad rečenice sa različitim glagolskim oblicima mogu izgledati isto, ali znakovi interpunkcije (zarez posle vokativa) će nam ukazati na imperativ.

### *-i*

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | - | mi sijecimo!
 |
| 2.
 | ti sijeci! | vi sijecite!
 |
| 3.
 | *on neka siječe!* | *oni neka sijeku* |

Prezentska osnova glagola "sjeći" jest *sijek-*, iz koga sibilarizacijom dolazi *sijec-*, a palatalizacijom *siječ-*.

### **-j**

| lice | jednina | množina
 |
| --- | --- | --- |
| 1.
 | - | mi plivajmo!
 |
| 2.
 | ti plivaj! | vi plivajte!
 |
| 3.
 | *on neka pliva!* | *oni neka plivaju* |

Prezentska osnova glagola "plivati" jest *pliva-*.

## Uporaba

| Glagolska vremena
 |
| --- |
| **Jednostavni glagolski oblici:** |
| Infinitiv
 |
| Prezent
 |
| Imperfekt
 |
| Imperativ
 |
| Glagolski pridjev
 |
| Glagolski prilog
 |
| **Složeni glagolski oblici:** |
| Perfekt
 |
| Pluskvamperfekt
 |
| Aorist
 |
| Kondicional
 |
| Futur prvi
 |
| Futur drugi
 |
| Pasivni glagolski oblici
 |

* Ovisno o okolnostima u kojima je rečenica u imperativu izrečena, ta se rečenica može smatrati zapovijedi, zamolbom ili zahtjevom. Budući da imperativ najčesće predstavlja izravnu zapovijed, gotovo se isključivo izriče uskličnom rečenicom:

Prestani** pričati!*
* Osim za zapovijedi, imperativ se rabi u naputcima - receptima, algoritmima i sličnim opisima u kojima radnje zahtijevaju točan slijed:

Razbijte** tucet jaja. Potom **dodajte** šećer i **miješajte** po potrebi.*
# Ripuarski dijalekti

**Ripuarski**, **rajnski**, ili **srednji frankonijski** (u izvorniku: ripuarische, rhinische ) su zapadnogermanska narječna skupina.

Njome se se govori u Porajnju, istočnoj Belgiji i južnom nizozemskom Limburgu, sa sjeverozapada od Düsseldorfa i Kölna do Aachena na zapadu te Siegena na istoku.

Najpoznatije je kölnsko narječje, ili *Kölsch*.

Govornici ovih narječja se često svoje narječje nazivaju kao *Platt*, kao u *Öcher Platt* (od Aachen) ili *Eischwiele Platt* (od Eschweilera) ili *Bönsch Platt* (od Bonna).

Ripursko narječja tvori zajedničko narječnu obitelj skupa sa *Moselskim frankonijskim* narječjem u Luksemburgu i Porajnju-Palatinatu.

Ime su dobili po Ripuarskim Francima koji su na tim područjima živjeli sredinom 1. milenijuma.

## Vanjske veze
# Ekstremna desnica

**Krajnja desnica**, **ekstremna desnica**, **radikalna desnica** ili **ultra-desnica** su izrazi kojima se označava krajnje desni spektar političkih ideologija. Politika krajnje desnice često uključuje supremacizam — uverenje da je superiornost i inferiornost urođena realnost između pojedinaca i grupa, kao i potpuno odbijanje koncepta društvene jednakosti kao norme. Krajnja desnica često podržava politiku segregacije, odnosno odvajanje grupa za koje smatra da su superiorne od grupa za koje smatra da su inferiorne. Politika krajnje desnice često uključuje autoritarnost, nativizam, rasizam i ksenofobiju.

U ekstremnu desnicu se obično smještaju ideologije kao što su militantni nacionalizam, neofašizam, neonacizam, vjerski fundamentalizam ili reakcionarne ideologije. Karakterizira se radikalnim odbacivanjem postojećeg političkog poretka odnosno svih ostalih političkih ideologija, pokreta i stranaka uključujući i one koji pripadaju *umjerenoj desnici*.

## Povezano

* Ekstremna ljevica
* Radikalni centar

## Reference

## Literatura

* Griffin, Roger (2005). *Fascism, Totalitarianism and Political Religion (Totalitarian Movements and Political Religions)*. Routledge 1 edition. ISBN 978-0415375504.
* Hilliard, Robert L.; Keith, Michael C. (1999). *Waves of Rancor: Tuning in the Radical Right*. New York: M. E. Sharpe Inc..
* Merkl, Peter H.; Weinberg, Leonard (1999). *Right-wing Extremism in the Twenty-first Century*. London, England, UK; Portland, Oregon, USA: M. E. Sharpe Inc..
# DeepMind

**DeepMind Technologies** (u prijevodu Tehnologije dubokog uma) je britanska podružnica Alphabet Inc. i istraživački laboratorij za umjetnu inteligenciju osnovan 2010. DeepMind je preuzeo Google 2014. i postala je podružnica u potpunom vlasništvu Alphabet Inc, nakon restrukturiranja Googlea 2015. Tvrtka ima sjedište u Londonu, s istraživačkim centrima u Kanadi, Francuska, i Sjedinjene Države.

DeepMind je stvorio neuronsku mrežu koja uči kako igrati videoigre na način sličan ljudskom, kao i Neural Turing machine, ili neuronska mreža koja bi mogla pristupiti vanjskoj memoriji poput konvencionalnog Turingovog stroja, što rezultira računalom koje oponaša kratkoročno pamćenje ljudskog mozga.

DeepMind je dospio na naslovnice 2016. nakon što je njegov AlphaGo program pobijedio ljudskog profesionalnog Go igrača i svjetskog prvaka (Lee Sedol), u pet mečeva, a koji je bio tema dokumentarnog filma. Općenitiji program, AlphaZero, pobijedio je najmoćnije programe koji igraju go, šah i shogi (japanski šah) nakon nekoliko dana igre protiv sebe koristeći učenje s pojačanjem. U 2020. DeepMind je značajno napredovao u problemu savijanja proteina s AlphaFold. U srpnju 2022. objavljeno je da je više od 200 milijuna predviđenih proteinskih struktura, koje predstavljaju gotovo svi poznati proteini, bili bi objavljeni u AlphaFold bazi podataka.

DeepMind je 28. travnja 2022. objavio post na blogu o modelu vizualnog jezika (VLM) *Flamingo*, koji može točno opisati sliku nečega sa samo nekoliko slika za obuku. U srpnju 2022. DeepMind je najavio razvoj DeepNasha, multi-agent reinforcement learning sustava bez modela koji može igrati društvenu igru Stratego na razini ljudskog stručnjaka.

## Reference
# Google Translate

| Google Translate |
| --- |
|  |
| URL | www.translate.google.com |
| Tip stranice/sajta | automatski prevoditelj |
| Vlasnik | Google Inc. |

**Google Translate** je višejezična usluga koju pruža kompanija Google koja prevodi pisani tekst sa jednoga jezika na drugi. Google Translate pri prevođenju ne primjenjuje gramatička pravila već se prevod zasniva na statističkim analizama. Prijevodi čitatelju pomažu da razumije tekst na stranom jeziku, ali servis ima svoja ograničenja i ne pruža uvijek tačne prevode. Kvaliteta prevoda se razlikuje među različitim kombinacijama jezika.
# Google bomba

Gugl bombardovanje usled koga je pojam „miserable failure“ povezan sa Džordžom V. Bušom i Majklom Murom
Termini **Gugl bomba** (engleski: *Google bomb*) ili **gugl bombardovanje** (engleski: *Google bombing*) odnose se na aktivnosti kao što je kreiranje velikog broja linkova što za posledicu ima da se pojedine internet stranice pojavljuju visoko u gugl pretrazi za potpuno nevezane ili irelevantne pojmove, a često iz satiričnih, političkih ili poslovnih razloga.

Guglov algoritam za rangiranje stranica će prikazati neku internet stranicu među prvima u pretrazi ukoliko prema njoj vodi dovoljno linkova sa drugih stranica sa sličnim tekstom linka. Engleski termin *spamdexing* ima slično značenje i opisuje namerno menjanje HTML stranica kako bi se povećala šansa da veb-sajt bude što bliže početku rezultata pretrage, ili kako bi se uticalo na kategoriju koja se dodeljuje nekoj internet stranici na nepošten ili obmanjujući način.

Termin *googlewashing* označava upotrebu medijske manipulacije kako bi se promenila percepcija nekog pojma ili kako bi se istisnula konkurencija iz rezultata pretrage.

## Historija

Prvi slučaj gugl bombardovanja zabilježen je još 1999. godine, kada je pretraga za *more evil than Satan himself* („veće zlo od samog Satane“) kao prvi rezultat davala internet sajt kompanije Majkrosoft.

Prvi zabeleženi kreator gugl bombe je internet časopis za humor *Hugedisk Men's Magazine*, koji je termin „dumb motherfucker“ koristio kao ime linka ka sajtu koji je prodavao stvari vezane za Džordža V. Buša. Časopis je, pod pretnjom tužbe, morao da prekine gugl bombrdovanje.

Pojam „gugl bomba“ prvi je upotrebio Adam Mates u članku koji je objavljen 6. aprila 2001. u onlajn časopisu *uber.nu*.

## Primeri

* Godine 2003, Stiven Lerner je napravio internet stranicu pod nazivom „French Military Victories“ („francuske vojne pobede“) na kojoj je bio ispisan tekst sličan onom koji se pojavljuje u gugl pretrazi kada nije pronađen nijedan rezultat. Na stranici je pisalo: *Pretraga za „francuske vojne pobede“ nije pronašla nijednu odgovarajuću stranicu. Da li ste mislili francuski vojni porazi?* Ova stranica je jedno vreme bila prvi (*osećam se srećnim*) rezultat za pojam „French Military Victories“ u gugl pretrazi.
* Takođe 2003. godine, kolumnista Den Sevidž započeo je kampanju čiji je cilj bio da se definiše reč „santorum“ tako što će joj biti dato novo vulgarno značenje, a kao odgovor na nekoliko kontroverznih izjava o homoseksualnosti koje je dao bivši senator Rik Santorum. Sevidž je pokrenuo veb-sajt *spreadingsantorum.com* čija je svrha bila da širi novu definiciju reči. Ovaj sajt je uskoro izbio na prvo mesto gugl pretrage za reč „santorum“.
* Godine 2011, aktivisti za zabranu abortusa su postigli da članak „Abortus“ na vikipediji na engleskom jeziku bude drugi rezultat u gugl pretrazi za pojam „ubistvo“.

## Reference

## Vanjske veze

* Google hit by link bombers – *BBC News*