# Glavna stranica

# Dobro došli na Wikipediju,

slobodnu enciklopediju koju svatko može uređivati.

**461.716 članaka** na srpskohrvatskom jeziku

* Izradite članak
* Pomoć
* Portali

## Istaknuti članak

Patuljasti troprsti ljenjivac
**Patuljasti troprsti ljenjivac** (Bradypus pygmaeus), također poznat kao **ljenjivac monah** ili **patuljasti ljenjivac**, kritično je ugrožena vrsta ljenjivaca iz porodice Bradypodidae. Vrsta je endemska za Isla Escudo de Veraguas, malo ostrvo uz karipsku obalu Paname. Vrstu su prvi opisali Robert P. Anderson sa Univerziteta u Kansasu i Charles O. Handley Jr. iz Smithsonian Institutiona 2001. godine. Patuljasti troprsti ljenjivac je znatno manji od ostala tri člana svog roda, ali inače podsjeća na smeđegrlog troprstog ljenjivca. Prema Andersonu i Handleyju Jr., dužina glave i tijela je između 48 i 53 cm, a tjelesna masa se kreće od 2,5 do 3,5 kg.

Ovaj ljenjivac, kao i drugi postojeći ljenjivci, živi na drveću i hrani se lišćem. Ima tijelo prilagođeno za vješanje udovima; velike zakrivljene kandže pomažu ljenjivcu da se čvrsto drži za grane drveća. Živi visoko u krošnjama, ali se jednom sedmično spušta na šumsko tlo kako bi obavio nuždu. Simbiotski je povezan sa zelenim algama, koje mu mogu pružiti kamuflažu. Detalji o ponašanju pri parenju i reprodukciji nisu dokumentovani. Nekada se smatralo da se patuljasti troprsti ljenjivac nalazi isključivo u crvenim mangrovama Isla Escudo de Veraguas, ograničenim na područje od 4,3 km2. Procjena populacije iz 2012. godine, ograničena na obalne mangrove ostrva, prvobitno je pronašla populaciju od oko 79 jedinki; međutim, istraživanje iz 2015. godine sugerira da je ta procjena znatno manja. Procjenjuje se da stvarna populacija broji između 500 i 1500 jedinki, s gornjom procjenom od 3.200 jedinki, od kojih su mnoge pronađene dalje u unutrašnjosti. IUCN navodi patuljastog troprstog ljenjivca kao kritično ugroženu vrstu i nalazi se na listi 100 najugroženijih vrsta na svijetu.

Recentno istaknuti: Mary Wollstonecraft Shelley **·** EHF Euro 2026. **·Ningen Shikkaku*

## Jeste li znali...

Umjetnička simulacija budućeg sudara Mliječnog puta i Andromedine galaksije* ... da će se Mliječni put sudariti s Andromedom za oko 4 milijarde godina?
* ... da se važan spomenik etrurske pismenosti, tzv. Lanena knjiga, čuva u Zagrebu?
* ... da je Mjesec jedini prirodni satelit Zemlje?
* ... da je balerina pri igri na vrhovima prstiju izložena velikom fizičkom naporu?
* ... da se jedino Nobelova nagrada za mir dodjeljuje u Oslu, a ostale Nobelove nagrade u Stockholmu?
* ... da je Sankt Peterburg osnovan 1703. godine?
* ... da se prvi avion braće Wright zvao *Flyer*?

## Aktualni događaji

Elon Musk
* 17. juna – Američki predsjednik Donald Trump i iranski predsjednik Masud Pezeškijan potpisali Islamabadski memorandum, okvirni sporazum kojim se proglašava prekid vojnih operacija na svim frontovima i otvara rok od najviše 60 dana za konačni sporazum o okončanju rata u Iranu.
* 12. juna – Nakon izlaska SpaceX-a na berzu Nasdaq u rekordnoj inicijalnoj javnoj ponudi vrijednoj 75 milijardi američkih dolara, procijenjena imovina Elona Muska (*na slici*) prelazi 1,1 bilion američkih dolara, čime on postaje prvi bilioner u historiji.
* 17. maja – U Beču održan 70. jubilarni Eurosong. Historijsku prvu pobjedu odnijela je Bugarska, koju je predstavljala Dara s pjesmom "Bangaranga".
* 12. aprila – Oporbena stranka Tisza, koju predvodi Péter Magyar, uvjerljivo pobijedila na parlamentarnim izborima u Mađarskoj, osvojivši dvotrećinsku većinu u Narodnoj skupštini i dokinuvši 16 godina vladavine Viktora Orbána.
* 9. aprila – Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) preklasificirala carskog pingvina iz "gotovo ugrožene" u "ugroženu" vrstu zbog posljedica klimatskih promjena.
* 8. aprila – Odjel francuskog Ministarstva za transformaciju i javnu upravu DINUM objavio da će Francuska u svojim javnim uredima napustiti uporabu operacijskog sustava Microsoft Windows u korist Linuxa.
* Europski glavni gradovi kulture za 2026. godinu su **Trenčín** i **Oulu**. (**godišnji događaj**)

**Aktualne teme**: * Rusko-ukrajinski rat
* Rat u Iranu
* FIFA Svjetsko prvenstvo 2026.

**Nedavne smrti**: * David Hockney
* Ivo Bego
* Predrag Koraksić
* Kazuo Imanishi
* Oscar Schmidt
* Alex Manninger
* Duško Vujošević
* Srećko Bogdan

## Na današnji dan

* 451. – Rimski vojskovođa Flavije Aecije sukobio se s hunskim vođom Atilom u bitci na Katalaunskim poljima; nakon hunskog povlačenja, rimski su historičari ovu bitku interpretirali kao svoju pobjedu.
* 840. – Preminuo je franački car Louis I Pobožni, sin Karla Velikog, čija će smrti izazvati feudalnu anarhiju i rezultirati podjelom Franačke.
* 1877. – Izumitelj Alexander Graham Bell u Hamiltonu u Kanadi uspostavio prvi komercijalni telefonski servis u svijetu.
* 1928. – Radikalni zastupnik Puniša Račić hicima iz pištolja izvršio atentat (na slici) na zastupnike SDK u kojem su poginuli Đuro Basariček i Pavle Radić, a ranjeni Ivan Pernar, Ivan Granđa i Stjepan Radić.
* 1963. – Zbog posljedica Kubanske raketne krize, uspostavljen je ikonski **"Crveni telefon"**, kao direktna veza između službenog Washingtona i Moskve koja bi omogućila lakše rješavanje sporova.

Ostali događaji: 19. juna **·20. juna·** 21. juna

## Slika sedmice

**Prahistorijska tehnologija** obuhvata tehnička znanja, vještine i materijalne izume razvijene prije pojave pisane historije, od izrade kamenog oruđa i korištenja vatre do obrade prirodnih materijala, pripreme hrane, odjeće i skloništa. S razvojem neolitika, poljoprivrede, stočarstva i trajnijih naselja, tehnološke vještine postale su osnova složenije proizvodnje i društvene organizacije.

Jedan od najpoznatijih primjera takvog tehničkog i organizacijskog umijeća je Stonehenge u južnoj Engleskoj. Njegova gradnja zahtijevala je planiranje, prijenos i postavljanje velikih kamenih blokova, a povezuje se i s promatranjem kretanja Sunca: u vrijeme ljetnog solsticija izlazak Sunca poravnava se s glavnom osi kompleksa.

Izvor: Andrew Dunn, 21. juni 2005.

## O Wikipediji

 Wikipedija je slobodna mrežna enciklopedija koju razvijaju dobrovoljci. Svatko s pristupom internetu može doprinositi njenom sadržaju, pridržavajući se utvrđenih pravila i smjernica.

Prvo izdanje Wikipedije, na engleskom jeziku, započeto je 15. januara 2001. Izdanje na srpskohrvatskom jeziku započeto je 16. februara 2002.

Wikipedija je dostupna na više od 300 jezika i sadrži ukupno 67.708.926 članaka, od čega je 461.716 na srpskohrvatskom.

Dosad je na Wikipediji na srpskohrvatskom jeziku račun izradilo 366.227 korisnika, od čega je 321 aktivan (s najmanje jednom izmjenom u proteklih 30 dana).

## Novosti na Wikipediji

* Od 21. marta do 31. maja 2026. – Po peti put se održalo takmičenje CEE Proljeće.
* Od 15. januara do 5. marta 2026. – Održalo se drugo izdanje uređivačke kampanje 1Lib1Ref.
* Od 1. do 30. novembra 2025. – Održalo se peto izdanje uređivačkog maratona Mjesec Azije.
* 4. maja 2025. – Nakon prijenosa natuknica i naknadnog pregleda završeno spajanje Wikirječnika na bosanskom jeziku i Wikirječnika na srpskohrvatskom jeziku.
* 19. aprila 2025. – Započeto spajanje Wikirječnika na bosanskom jeziku i Wikirječnika na srpskohrvatskom jeziku nakon postignutog konsenzusa između zajednica.

## Srodni projekti

Wikipedija je pohranjena na serverima Fondacije Wikimedija, neprofitne organizacije koja stoji iza mnogih drugih projekata:

* Ostava
Skladište datoteka
* MediaWiki
Razvoj wiki-softvera
* Meta-Wiki
Koordinacija projekata
* Wikiknjige
Slobodne knjige i priručnici
* Wikipodaci
Slobodna baza znanja
* Wikifunkcije
Katalog kompjuterskih funkcija
* Wikicitat
Slobodni zbornik citata
* Wikiteka
Slobodna biblioteka
* Wikivrste
Katalog bioloških vrsta
* Wikiverzitet
Obrazovni materijali
* Wikivodič
Slobodni putni vodič
* Wikirječnik
Slobodni rječnik