Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Stardust (pjesma)

"**Stardust**" je američka zabavna pjesma koju je godine 1927. komponirao Hoagy Carmichael kao instrumentalnu kompoziciju, a godine 1929. joj stihove dodao Mitchell Parish. Carmichael je prvu verziju snimio u studiju diskografske kuće Gennett Records u Richmondu u državi Indiana. Pjesma, koja se često naziva "pjesma o pjesmi o ljubavi", je koristila idiosinkratičku melodiju srednjim tempom, postavši s vremenom standardom američke po-muzike, te se smatra jednom od najsnimanijih pjesma 20. vijeka, s preko 1500 snimki. Godine 2004. je Carmichaelova originalna verzija iz 1927. odabrana kao jedna od 50 kompozicija Nacionalnog diskografskog registra u Kongresnoj biblioteci.

## Izvori

## Literatura

* Forte, Allen (1995). „Ballads of Hoagy Carmichael, Arthur Schwartz, Vernon Duke, John Green, Burton Lane, and Jimmy Van Heusen”. *The American Popular Ballad of the Golden Era, 1924-1950*. Princeton University Press. ISBN 069104399X.
* Sudhalter, Richard M. (2003). *Stardust Melody: The Life and Music of Hoagy Carmichael*. Oxford University Press. ISBN 0195168984.

## Vanjske veze

* Stardust on *Sold on Song* (BBC)
* "Stardust" Arhivirano 2010-11-29 na Wayback Machine-u (played by Hoagy Carmichael, 1933) The Red Hot Jazz Archive
* "Stardust" Arhivirano 2010-01-04 na Wayback Machine-u (played by Louis Armstrong and his Orchestra, 1931) The Red Hot Jazz Archive
* "Stardust" Arhivirano 2010-11-29 na Wayback Machine-u (played by Fats Waller, 1937) The Red Hot Jazz Archive
# Daily Express

*Za ostale upotrebe, pogledajte Daily Express (razvrstavanje).*

| Daily Express |
| --- |
| Naslovnica od 29. marta 2010 |
| Tip | dnevne novine |
| Format | Tabloid |
| Vlasnik | Richard Desmond |
| Izdavač | Northern and Shell Media |
| Urednik | Hugh Whittow |
| Osnivanje | 1900 |
| Politička orijentacija | Konzervativna stranka (desni centar) |
| Sjedište | 10 Lower Thames Street, London EC3R 6EN |
| Tiraž | 625.952 (July 2011) |
| OCLC | 173337077 |
| Službeni website | www.express.co.uk
Daily Express on Twitter |

Daily Express su britanske dnevne novine koje predstavljaju glavno izdanje Express Newspapers, medijske kuće Northern & Shell. Osnovane su 1900. godine od strane Sir Arthura Pearsona, kada su postale poznate kao prve engleske novine koje su redovno objavljivale križaljku. Nakon što ih je 1916. preuzeo Lord Beaverbrook, postale su jedne od najprodavanijih novina, i sve do pojave televizije najuticajnijih novina u Britaniji. Urednička politika (s izuzetkom izbora 2001. godine kada je list podržavao laburiste) tradicionalno podržava Konzervativnu stranku, a od početka 2011. list također vodi propagandnu kampanju s ciljem da se ishodi referendum o eventualnom izlasku UK iz Evropske unije.

## Urednici

### *Daily Express*

* Arthur Pearson (april 1900–1901)
* Bertram Fletcher Robinson (jul 1900 – maj 1904)
* R. D. Blumenfeld (1909–1929)
* Beverley Baxter (1929 – oktobar 1933)
* Arthur Christiansen (1933 – August 1957)
* Edward Pickering (1957–1961)
* Robert Edwards (v.d.) (novembar 1961 – februar 1962)
* Roger Wood (1962 – maj 1963)
* Robert Edwards (1963 – jul 1965)
* Derek Marks (1965 – april 1971)
* Ian McColl (1971 – oktobar 1974)
* Alastair Burnet (1974 – mart 1976)
* Roy Wright (1976 – august 1977)
* Derek Jameson (1977 – jun 1980)
* Arthur Firth (1980 – oktobar 1981)
* Christopher Ward (1981 – april 1983)
* Sir Larry Lamb (1983 – april 1986)
* Sir Nicholas Lloyd (1986 – novembar 1995)
* Richard Addis (novembar 1995 – maj 1998)
* Rosie Boycott (May 1998 – januar 2001)
* Chris Williams (januar 2001 – decembar 2003)
* Peter Hill (decembar 2003 – februar 2011)
* Hugh Whittow (februar 2011–)

### *Sunday Express*

1920: James Douglas
1928: James Douglas i John Gordon
1931: John Gordon
1952: Harold Keeble
1954: John Junor
1986: Robin Esser
1989: Robin Morgan
1991: Eve Pollard
1994: Brian Hitchen
1995: Sue Douglas
1996: Richard Addis
1998: Amanda Platell
1999: Michael Pilgrim
2001: Martin Townsend
## Reference

## Vanjske veze

* [express.co.uk Službena stranica]
* Online e:edition
# Eklesija

**Eklesija** (grčki *eκκλησία*) je naziv za narodnu skupštinu u antičkoj Atini. Nju su činili svi slobodni atinski građani. U najstarijem periodu nije imala značajniju ulogu u upravljanju Atinom. Od Periklovog vremena, eklesija preuzima odlučujuću ulogu u političkom životu Atine. U njoj je svako mogao da iznese svoje mišljenje o bilo kom pitanju ili da predloži neki zakon. Glasalo se javno, dizanjem ruke, a tajnom glasanju se pribegavalo u retkim slučajevima. Birala je svake godine 10 stratega, dodeljivala je građanska prava i sudila u slučaju teških prestupa.
# Zastava Hong Konga

Zastava Hong Konga
**Zastava Hong Konga** se sastoji od stiliziranog, bijelog, petokrakog cvijeta *Bauhinia blakeana* na crvenoj pozadini. Zastava je usvojena 16. februara 1990, a prvi put je zvanično korištena u primopredaji vlasti Hong Konga između Ujedinjenog Kraljevstva i Kine.

## Povezano

* Grb Hong Konga
# Grb Hong Konga

Grb Hong Konga
**Grb Hong Konga** je u upotrebi od 1. jula 1997 nakon predaje vlasti Kini od Ujedinjenog Kraljevstva. Sastoji od stiliziranog, bijelog, petokrakog cvijeta Bauhinia blakeana na crvenoj pozadini. Oko grba je napisan naziv Hong Kong na engleskom i kineskom jeziku.

## Povezano

* Zastava Hong Konga
# Biserna rijeka

| Biserna rijeka Zhū Jiāng  |
| --- |
|  |
| Lokacija |
| Države |  Kina |
| Gradovi | Guangzhou, Shenzhen, Zhongshan, Macao |
| Hidrografija |
| Izvor   – aps. visina | iznad Guangdonga ? m |
| Ušće   – aps. visina   – vrsta | između Makaoa i otoka Lantau (Hong Kong) 0 m delta |
| Dužina | 177 km |
| Pritoke | Xi Jiang, Bei Jiang, Dong Jiang |
| Hidrologija |
| Protok   – srednji |  9500 m³/s |
| Sliv   – površina |  452.000 km² |
| Ulijeva se u | Južno kinesko more |
| Transport |
| Plovnost | duž cijelog toka |

**Biserna rijeka** (kineski: *Zhū Jiāng*) je rijeka na jugu Kine u provinciji Guangdong duga 177 km, ali ako se uračuna njena najduža sastavnica rijeka Xi Jiang onda je duga preko 2000 km i tad je treća po veličini rijeka u Kini.

## Hidrografija

Biserna rijeka se formira spajanjem rijeka Xi Jiang (Zapadna rijeka), Bei Jiang (Sjeverna rijeka), Dong Jiang (Istočna rijeka), 70 km iznad grada Guangzhou, nakon tog teče prema svom ušća u Južno kinesko more gdje formira veliku deltu površine 7500 km² koja se prostire u dubinu od Guangzhoua do Makaoa, a uz obalu sve do otoka Lantau kod Hong Konga.

Rukavac koji teče kroz Guangzhou (nekadašnji Kanton) nekad je bio širok preko 2 km pa su ga zvali *Biserno more*, no vremenom se suzio i danas je širok samo 180 m. Danas se uz njegove obale proteže slobodna poduzetnička zona, jedna od najbrže rastućih privrednih regija Kine.

Karta porječja Biserne rijeke
Biserna rijeka zajedno sa Xi Jiangom ima porječje veliko oko 452.000 km², koje se proteže po kineskim provincijama; Guangdong, Guangxi, Yunnan i Guizhou.

Ime rijeke je po predanju vezano uz veliku stijenu u njenom koritu, koja je bila toliko obla da je nalikovala na veliki sjajni biser.

## Povezano

* Xi Jiang
* Lista najdužih rijeka na svijetu

## Izvori

## Vanjske veze

* *Pearl River* na portalu Travel China Guide (`en`)
# Kontinentalna Kina

Kontinentalna Kina
**Kontinentalna Kina**, poznata i kao **kopnena Kina**, ili **Kinesko kopno** ili jednostavno **Kopno** (kineski: *中國大陸 / 中国大陆 Zhōngguó dàlù*), je geopolitički pojam koji se odnosi na područje pod jurisdikcijom Narodne Republike Kine. Ovaj termin isključuje dve specijalne administrativne regije, Hong Kong i Makao.
Zauzima 99,62 % teritorija suverene Kine na kojoj živi 97,7 % kineskog stanovništva.
Postoje dva termina u kineskom jeziku za "kopno". Naime, *Dalu* (pojednostavljeni kineski: 大陆, tradicionalni kineski: 大陸) kontinent i *Neidi* (内地 / 內地) doslovno znači unutrašnje zemljište. U Tajvanu, pojam "kopna" često se koristi na dva različita načina pristalice ujedinjena s Kinom dijele mišljenje da Kina obuhvaća obje strane Tajvanskog tjesnaca. Nasuprot tome, pristalice neovisnosti Tajvana pojam Kontinentalna Kina koriste kao "Kina", s namjerom da Tajvan predstavljaju kao zasebnu državu i izbjegavaju termin kopna jer oni vjeruju da termin implicira da je Tajvan dio Kine.

## Reference

## Vanjske veze

* Gospodarski profil za Kontinentalnu Kinu
# Običajno pravo

**Običajno pravo** je kodeks običaja koji ima karakter neformalnog prava. Antropologija i etnologija pokazuju da je običajno pravo nastalo pre pojave države i državnog prava. Prema istraživanjima i životnoj praksi snaga običajnog prava izvire iz tradicije i spremnosti zajednice da sankcioniše svako ponašanje koje odstupa od običajnih normi, kao i da podrži ona ponašanja koja su s njima u skladu. U savremenom društvu uočava se konzervativnost običajnog prava u mnogim socijalnim zajednicama.

Običaj je dugotrajno i ustaljeno ljudsko ponašanje koje prati svest o njegovom poštovanju (latinski: *Mores sunt tacitus consensus populi longa consuetudine inveteratus*). Među pravnim piscima postoji saglasnost o konstitutivnim elementima običaja. Prvi element je psihički (unutrašnji) i nazvan je pravnom svešću ili svešću o nužnosti (*opinio iuris ili opinio necessitatis*). Radi se o tome da postoji neko pravilo koje se redovno poštuje i koje ima snagu pravnog pravila. Drugi konstitutivni element običajnog prava je materijalne prirode i zasniva se na samoj dugotrajnosti ponašanja (*longa consuetudo*). Ta praksa je spoljni izraz prvog elementa (pravne svesti) i ima istu ulogu kod običaja koju ima objavljivanje kod pisanog prava. U slučaju da nedostaje jedan od ta dva elementa, može da postoji samo jedna vrsta društvenog običaja, ali ne i običajno pravo.

Neki pravni pisci vrše podelu običaja na faktički i pravni. Faktički običaj je „obični“, društveni običaj, dok je pravni običaj onaj faktički običaj na koji se poziva zakon. Međutim ova podela je isuviše veštačka i nategnuta. Naime, ovako shvaćen faktički običaj ne bi bio relevantan za pravo, jer takvom običaju nedostaje jedan od konstitutivnih elemenata. S druge strane, ni pravni običaj nije relevantan za pravo, jer, kada unesemo sadržinu nekog običaja u zakonsku normu, on postaje deo pisanog prava i gubi svoj karakter običaja (ne postoji pravna svest, jer sada postoji institucionalizovana sankcija, za nepoštovanje norme).

Što se tiče običaja kroz istoriju, on je predstavljao jedan od najznačajnijih izvora prava (u anglosaksonskom pravu tako je i danas). Кasnije su pripadnici istorijsko-pravne škole smatrali običaj izrazom narodnog duha koji popunjava pravne praznine i dopunjuje zakone. Danas je njegov značaj dosta smanjen tendencijom da se pravo kodifikuje, odn. u potpunosti pretvori u pisano. Običaj preživljava tek kao sporadični izvor prava, sa nižom pravnom snagom od zakona i podzakonskog akta, i ne može derogirati nijedan od ova dva izvora.

## Reference
# Standardni kantonski jezik

**Standardni kantonski jezik** je prestižni oblik kantonskog ogranka kineskog jezika, na osnovu Guangdžouvog (grad Kanton) akcenta kantonskog dijalekta od Jue kineskog jezika.
Iako nije u potpunosti standardni jezik, ima dobro razvijenu književnost, ima široku primenu u novinama, na televiziji i radio emitovanju, u oba klasičnoj i popularnoj muzici, i koristi se u polu-zvaničnom vladinskom i obrazovnom kapacitetu u Hong Kongu i Makaou.
# Neboder

Burj Khalifa, najviši neboder u svijetu
**Neboder**, **oblakoder** ili **soliter** je zgrada, u pravilu viša od osam katova (spratova). Riječ je nastala prevođenjem engleskog izraza *skyscraper*, koji je u pomorskoj terminologiji šaljivi naziv za *šljemeno jedro*, a u opštem jeziku označava neboder. Petar Skok (1881-1956) u svom etimološkom rječniku, objavljenom posmrtno 1971-1974. godine, za neboder kaže da je "najnoviji neologizam, prevedenica od *grateciel* (*volkenkratzer*), kuća od mnogo katova".
# Opijum

zasecanje zelenih čahura maka
sirov opijum
**Opijum** je supstanca koja se dobija zasecanjem zelenih čahura posebne vrste maka (*Papaver somniferum*) iz kojih curi kao mlečni sok, a zatim se suši na vazduhu dok se ne dobije smeđa masa. Sadrži preko 20 alkaloida od kojih su neki prisutni kao slobodni dok su drugi vezani za sumpornu ili mekonsku kiselinu. Najveću praktičnu primenu našla su 4 alkaloida opijuma:

* morfin
* kodein
* papaverin
* narkotin (noskapin).

Prvi pisani podaci o upotrebi opijuma potiču iz najstarije ljudske istorije, odnosno iz III veka pre n. e.

## Vanjske veze

* Škola botanike
* Opium Museum
* The Opium Poppy FAQ Arhivirano 2007-08-10 na Wayback Machine-u
* Erowid Opium Vault
* A New Opium War
* Geopium: Geopolitics of Illicit Drugs in Asia
* Poppies.org
* Opium in Japan Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
* Hall of Opium Arhivirano 2017-09-16 na Wayback Machine-u
* Opium in India
* Opium Dens of Victorian London
* From Flowers to Heroin, CIA publication
* The World Factbook on Afghanistan Arhivirano 2014-12-28 na Wayback Machine-u
* *Opium Made Easy* by Michael Pollan (originally appeared in *Harper's*.)
* A Brief History of Opium Arhivirano 2009-03-22 na Wayback Machine-u
* Confessions of a Poppy Tea addict
* The Papaver Somniferum Photo Gallery
* Smoking of opium
* Erowid's Opium Photos
* Photos of opium poppies on www.geopium.org Arhivirano 2010-09-22 na Wayback Machine-u
# Krunska kolonija

| Krunska kolonija Crown colony |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  **Zastava** |

 |
| **Država** |  Ujedinjeno Kraljevstvo
 |
|  |
| Karta
 |
| Karta sa Britanskim krunskim kolonijama Karta sa Britanskim krunskim kolonijama
 |

**Krunska kolonija** (engleski: *Crown colony*, ispočetka *Royal colony*) je bio naziv za teritorije pod izravnom jurisdikcijom engleskog, kasnije britanskog kralja, kojeg je zastupao guverner.

*Krunske kolonije* egzistirale su sve do 1981. kad su zakonom poznatim kao British Nationality Act postale **Britanske zavisne teritorije** (British Dependent Territory), taj naziv promjenjen je 2002. u Britanski prekomorski teritoriji.

## Karakteristika

Britanci su Krunskim kolonijama uobičajeno proglašavali one zemlje i teritorije po kojima nisu imali dovoljno svojih naseljenika na koje bi se mogli osloniti, pa su na taj način htjeli zadržati apsolutnu kontrolu nad njima.
Neke od njih su zapravo bile samo pomorske ili vojničke baze, koje su trebale štititi pomorske puteve Britanskog Carstva.

## Historija

Prva Krunska kolonija bila je Virginia, današnja savezna američka država, ona je zapravo bila **Kraljevska kolonija**, nakon što je engleski kraljevski dvor preuzeo kontrolu nad *Kompanijom Virginia* (Virginia Company) 1624., iz tog modela su se kasnije razvile Krunske kolonije.

Panorama luke Hamilton na Bermudima.

Do sredine 19. vijeka termin Krunska kolonija davao se samo onim zemljama koje su osvojene ratovima kao što je to bio Trinidad i Tobago ili Britanska Gvajana nakon tog se počeo primjenjivati na bilo koju koloniju širom svijeta.

Većina Krunskih kolonija dobile su nezavisnost u periodu od 1950-ih do 1970-ih, ostalih 14 postali su Britanski prekomorski teritoriji.

## Tipovi Krunskih kolonija

Od 1918. postojala su tri tipa Krunskih kolonija, sa različitim stupnjem autonomije;

* Prvi i najčešći tip Krunskih kolonija, bile su zemlje poput Gibraltara i Svete Helene u kojima je kraljev guverner imao apsolutnu vlast.
* Drugi tip Krunskih kolonija, bile su zemlje poput Cejlona i Straits Settlements (Utvrde po Malezijskom poluotoku; Singapur, Melaka, Penang i Dinding) u kojima su uz guvernera kolonijom upravljala vijeća sa članovima koje je postavljao britanski dvor.
* Treći tip Krunskih kolonija, bile su zemlje kao što je Malta, Cejlon, Britanska Kolumbija, Fidži i kolonije po Karibima (Jamajka, Bermudi ecc ), one su imale vijeća sa članovima koji su djelomično (ponekad i potpuno) izabrani od lokalnih stanovnika.

## Povezano

* Britansko Carstvo
* Britanski prekomorski teritoriji

## Reference

## Vanjske veze

* Historical Atlas of the British Empire (na portalu Atlas of the British Empire) (`en`)
# Porto franco

| Porto franco Slobodna luka |
| --- |
| Zona franca luke u BarceloniZona franca luke u Barceloni
 |
|  |

**Porto franco** (od latinskog: portus=luka i franc=slobodan) ili **Slobodna luka** je ime za bescarinsku lučku zonu, odnosno za lučki grad u kom se roba (bez obzira na porijeklo) nije carinila.

## Karakteristike

Slobodne luke osnivane su da se ublaže efekti protekcionizma, ili da se potakne industrijski razvoj određene regije.

Osnivanje slobodnih luka omogućavalo je takvim gradovima - progres, jer su njihova poduzeća, koristeći oslobađanje od carina i bilo kakvih formalnosti, puno ekonomičnije radila sa sirovinama stranog porijekla. Carina se naplaćivala tek nakon što bi takva roba izašla iz ograde slobodne luke u državu domaćina.
Slobodne luke su po svojoj koncepciji bile antičkog porijekla, ali su u današnjem obliku nastale tek tokom 17 i 18. vijeka. One su značajno doprinjele razvoju zapadnog Mediterana.

S druge strane donijele su i puno problema, naročito zbog razlika u uvjetima u odnosu na ostatak nacionalnog teritorija i zbog opasnosti od švercanja.

*Slobodne luke* su danas ukinute gotovo posvuda.

### Zone slobodne trgovine

*Slobodne luke* su zamjenjene - Zonama slobodne trgovine, koje imaju gotovo istu funkciju, jedino što su manje i ne odnose na čitave gradove.
Zone slobodne trgovine organiziraju su pored velikih morskih luka, internacionalnih aerodroma ili frekventnih graničnih prelaza, odnosno na lokacijama koje imaju geografske prednosti. Takve su zone u Hong Kongu, Singapuru, Kopenhagenu, Stockholmu, Gdanjsku, Los Angelesu, New Yorku, Londonu i Amsterdamu.

Broj zona slobodne trgovine proširio se po svijetu krajem 20. vijeka.

## Reference

## Vanjske veze

* *Porto franco* (`it`)

Port franc
# Podjela vlasti

**Podjela vlasti** je naziv za političku doktrinu koja smatra kako, u svrhu spriječavanja samovolje, veće efikasnosti i postizanja političke stabilnosti, suverena vlast u nekoj državi mora biti ograničena njenom podjelom na dva, odnosno tri segmenta koja su nezavisna jedan od drugog.

Doktrine o podjeli vlasti su postojale još u antičkoj političkoj teoriji, ali su najveći utjecaj dobile u Novom vijeku, kada su poslužile kao ideološka podloga za stvaranje modernih demokratskih sistema.

Od tih doktrina je najpoznatija ona o trodiobi vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku koju je izložio francuski filozof Montesqieu u svom djelu *O duhu zakona*. Njegove ideje je nadosljednije u praksi proveo Ustav SAD koji predviđa strogu podjelu ovlasti između predsjednika, Kongresa i Vrhovnog suda, odnosno kompleksni sistem međusobne kontrole.
# Kontinentalno pravo

*Ne treba miješati sa Građansko pravo.*
Pravni sistemi u svijetu
**Kontinentalno pravo** ili **civilno pravo** je zajednički naziv za pravne sisteme koji svoj temelj imaju na institucijama nekadašnjeg rimskog prava, a čija je glavna karakteristika da svoj izvor imaju u pisanim zakonima i kodifikacijama nauštrb sudske prakse i presedana. Njegovi glavni koncepti potiču od *Corpus iuris civilis*, odnosno Justinijanove kodifikacije tadašnjeg rimskog prava na koju su se u sljedećih 1500 godina nadovezale institucije crkvenog prava, lokalnih običaja i pravnih teorija u zapadnoj Evropi.

U materijalnom smislu kontinentalno pravo se temelji na apstraktnim institutima i općim načelima, od kojih se tek posredno izvode pojedinačna pravila i odluka. U procesnom smislu kontinentalno pravo inzistira na inkvizitornom postupku, odnosno odlučivanje daje u ruke profesionalnih sudija kojima je dano malo ili nimalo slobode da na svoj način tumače zakonski tekst; kontinentalno pravo također ograničava korištenje porote osim u rijetkim slučajevima ili kroz alternativni sistem sudaca prisjednika.

## Vanjske veze

* A collection of Roman Law resources maintained by professor Ernest Metzger.
* *The Roman Law Library* by Professor Yves Lassard and Alexandr Koptev
* A Primer on the Civil Law System Arhivirano 2013-05-01 na Wayback Machine-u from the Federal Judicial Center
* Brasil Law Articles in English
* A Civil Law to Common Law Dictionary Arhivirano 2008-04-14 na Wayback Machine-u by N. Stephan Kinsella, *Louisiana Law Review* (1994)
* Brehon Law (King Ollamh Fodhla)
# Rakova obratnica

*Za ostale upotrebe, pogledajte Rakova obratnica (razvrstavanje).*
Pet najvažnijih paralela
**Rakova obratnica** ili **sjeverni povratnik** je jedna od pet najvažnijih paralela koje označavaju geografsku širinu na kartama svijeta. Nalazi se na 23°26' 22" (stupnjevi, minute, sekunde) geografske širine sjeverno od ekvatora. Ona povezuje najsjevernije točke na Zemlji na kojima Sunce dolazi u zenit, odnosno, gdje Sunčevo svjetlo pada točno pod pravim kutom na Zemljinu površinu. To se događa samo jednom godišnje, 21. 6., a naziva se (na sjevernoj polutci) ljetni suncostaj (solsticij). Isto to se događa na južnoj polutci u zimskom solsticiju (ponovo iz kuta gledanja na sjeverenoj polutci) na jednakoj udaljenosti od ekvatora, gdje se ta paralela naziva Jarčevom obratnicom. Područje između tih dvaju paralela, ima tropsku klimu, dok je sjeverno i južno od obratnica, dakle sjevernije i južnije od 23°26' 22" nalazi područje umjerene klime.

Kad dolazi do promjene kuta osi Zemljine vrtnje u odnosu na Sunčevu ekliptiku, što se događa u ciklusima od 41.000 godina, mijenja se i stupanj geografske širine. Raspon geografske širine unutar kojih se obratnice kreću je između 21,5° i 24,5°. Trenutno, prosječna vrijednost pomicanja Rakove obratnice prema jugu je oko 15 metara godišnje. Kako se isto tako i Jarčeva obratnica pomiče prema sjeveru, ukupna površina tropa smanjuje se prosječno za oko 1100 km2.

Porijeklo imena Rakove obratnice je starogrčki, još iz vremena od prije više od 2000 godina. U to vrijeme se Sunce u zenitu nalazilo na mjestu gdje se noću nalazilo zviježđe Raka. Drugi dio imena, *obratnica*, potiče od činjenice, da se prividno pomicanje Sunca kreće upravo između tih dvaju paralela. Kad "stigne" do zenita u jednoj, "vraća" se ponovo do zenita u drugoj obratnici (obrće se smjer prividnog kretanja).

Rakova obratnica prolazi, gledano od zapada prema istoku, kroz slijedeće zemlje: Zapadna Sahara, Mauritanija, Mali, Alžir, Niger, Libija, Čad, Egipat, Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Oman, Indija, Bangladeš, Mijanmar, Kina, Tajvan, Havaji (SAD), Meksiko i Bahami.

## Povezano

* Jarčeva obratnica
* Ekvator
* Arktički krug
* Antarktički krug
# Teritorijalne vode

Morski pojasevi prema međunarodnom pravu
**Teritorijalno more** ili **teritorijalne vode** je morski pojas širok 12 morskih milja, računajući od polazne crte u smjeru pučine. Vanjska granica teritorijalnoga mora jest crta kojoj je svaka točka udaljena 12 morskih milja od najbliže točke polazne crte. Svi strani brodovi i drugi plovni objekti imaju pravo neškodljivog prolaska teritorijalnim morem

Zajedno s unutrašnjim morskim vodama čini obalno more neke države.

## Poveznice

* Isključivi gospodarski pojas
# Tajfun

*Za ostale upotrebe, pogledajte Tajfun (razvrstavanje).*
**Tajfun** je izraz za tropski ciklon koji se javlja na području sjeverozapadnog Pacifika, između 180. i 100. meridijana istočne geografske dužine. Za sjeverozapadni Pacifik je karakteristično da ne postoje službene sezone tropskih ciklona, te se tajfuni mogu javiti tokom cijele godine. Većina tajfuna pogađa Filipine, te Japan i obalu Kine.

## Etimologija

Izraz tajfun dolazi iz kineskog jezika odnosno riječi "Veliki vjetar" (大風; "Dai-fung"), koje se na Hakka i kantonskom dijalektu izgovaraju kao "tajfun". Postoji i alternativna teorija, prema kojoj je riječ "tajfun" nastala od grčke riječi τύφειν (typhein) za "dimiti", a koja je potom prešla u arapski (ن Tufân) i koristila se za ciklone na Indijskom oceanu.

## Reference

## Vanjske veze

* Japan Meteorological Agency
* China Meteorological Agency Arhivirano 2012-05-16 na Wayback Machine-u
* National Weather Service Guam
* Hong Kong Observatory
* Korea Meteorological Administration
* Philippine Atmospheric, Geophysical and Astronomical Services Administration
* Taiwan Central Weather Bureau
* Taiwan Typhoon Information Center Arhivirano 2010-06-02 na Wayback Machine-u
* Thai Meteorological Department Arhivirano 2007-05-02 na Wayback Machine-u
* Vietnam's National Hydro-Meterological Service Arhivirano 2015-08-09 na Wayback Machine-u
* Joint Typhoon Warning Center Arhivirano 2010-03-01 na Wayback Machine-u