Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zastava Francuske

Omjer visine i širine 2:3
**Francuska zastava** (*trobojnica*) ima 3 okomite pruge jednake širine: plavu (uz zastavno koplje), bijelu i crvenu. Prvi je put službeno proglašena 15. februara 1794. u revolucionarnoj Francuskoj. Njeno porijeklo nije u potpunosti razjašnjeno, ali mnogi smatraju da je nastala spajanjem boja iz grba Pariza (plave i crvene) s kraljevskom bijelom. Od 1815. do 1830. u Francuskoj je vraćena stara kraljevska zastava (bijela s ljiljanima), a od 1830. do danas zastava je ponovno trobojnica.

Francuska je zastava inspirisala mnoge druge narodne i državne zastave, pogotovo okolnih zemalja (Belgija, Italija) i bivših francuskih kolonija (Čad, Kamerun).
# La Manche

Satelitska slika La Manchea
Pogled preko La Manchea, odnosno doverskog prolaza: 'Bijele stijene Dovera' viđene s Rta Gris-Nez u Francuskoj
Karta La Manchea
**Lamanš** (francuski: La Manche ​[la mɑ̃ʃ]; *manche* = rukav, rukavac) ili **Engleski kanal** (ili samo **Kanal**; engleski: The English Channel, ili samo The Channel), dio Atlantskog oceana koji dijeli otok Veliku Britaniju od sjeverne Francuske te spaja Sjeverno more s Atlantikom. Dug je oko 563 km (350 mi) a na svom najširem mjestu širok 240 km (150 mi). Doverski tjesnac je najuži dio kanala, gdje širina iznosi samo 34 km (21 mi) od Dovera do Rta Gris Nez, te se nalazi na istočnom rubu Engleskog kanala, gdje se sreće sa Sjevernim morem. Za vrijeme drevne rimske hegemonije kanal je imao latinski naziv *Oceanus Britannicus* i sve do 1549. je bio poznat kao *Britansko more*.

Kanal je relativno plitak, s prosječnom dubinom od 120 m na svom najširem dijelu, što se smanjuje na 45 m između Dover i Calaisa, a odatle je more plitko što označava ostatke negdašnjeg kopnenog mosta između Istočne Anglije i Nizozemske. Kanalski otoci se nalaze u kanalu, blizu francuske obale. Arhipelag Scilly u Ujedinjenom kraljevstvu i Ushant u Francuskoj označavaju zapadni kraj kanala. Francuski departman Manche, koji uključuje poluotok Cotentin koji se nalazi u kanalu, ime je dobio po kanalu.

## Vanjske veze

* Oceanus Britannicus or British Sea
* Channel swimmers website Arhivirano 2006-06-14 na Wayback Machine-u
* Archives of long distance swimming
* Sponsor David Walliam's Sport Relief swim
* Channel Swimming Association
# Kler

Kler
Ekumenski susreti sveštenika različitih hrišćanskih tradicija, Bon, Nemačka, 1961.
**Kler** ili **klir** je jedan od naziva za **sveštenstvo**. Član klera naziva se **klerik**. Od ove reči izveden je i pojam klerikalizam, nastojanje klera da utiče na politički i društveni život.

Nasuprot klericima, ostali vjernici označavaju se imenom laik; laik postaje klerikom kad primi prvu tonzuru. Klerici su u katoličkoj crkvi podijeljeni u niže i više redove, a najviši red je episkopat. Kanonsko pravo određuje klericima razne dužnosti i prava.

Klerici kao poseban stalež postoje u katoličkim, pravoslavnim i monofizitskim crkvama. Protestanti odbacuju pojam klera, držeći se Lutherove nauke o općem svećenstvu svih vjernika.

## Naziv

U grčkom riječ **hleros** znači žrijeb, odnosno žrijebom određenu stvar ili osobu (javni dužnosnici u grčkim demokracijama birani su žrijebom). Otuda nastaje kasnolatinska riječ **clerus**, a u staroslavenskom riječ **kliros** označava zajednicu svećenika. U srpskohrvatskom jeziku *kler* se uglavnom se koristi u Rimokatoličkoj crkvi, dok je u Pravoslavnoj odgovarajući termin *klir*.

Izraz **sveštenstvo / svećenstvo** može značiti:

1. sveštenički čin, svešteničko dostojanstvo, zvanje sveštenika (svećenika);
2. sveštenički stalež; ukupnost sveštenika, svi sveštenici, kler / klir.

## Historija

U ranokršćansko doba izraz "kler" označava čitavu zajednicu (općinu) vjernika. Svaka takva zajednica naziva se crkva. Postepeno, stvaranjem čvrste crkvene hijerarhije (pokornost biskupu koji vodi zajednicu kao što monarh vodi državu) i stvaranjem ideje jedne Crkve, pojam "kler" suzuje se na "duhovni stalež", svećenike (i one koje se pripremaju za svećenike) i redovnike i redovnice.

## Izvori
# Panamski skandali

Karikatura koja ilustrira Panamsku aferu.
**Panamski skandali**, znani još i kao **Panamska afera** ili **Skandal s Panamskim kanalom** je naziv za korupcijsku aferu koja je 1892. godine izbila u Trećoj Republici, a povezana je s gradnjom Panamskog kanala. Izgubljeno je gotovo milijardu franaka u aferi tokom koje je francuska vlada primala mito kako bi zataškala da su francuski investitori u financijskim problemima. Danas se Panamski skandali smatraju najvećom korupcijskom aferom XIX. vijeka.

Godine 1889., francuski *Tribunal Civil de la Seine* naredio je likvidaciju Kompanije Panamskog kanala, koja je bila jedno od društava koja su vršila radove na Panamskom kanalu. Sud je imenovao likvidatora, no francuska vlada je sve više i više odgađala izvršenje likvidacije što je dovelo do još većih financijskih gubitaka. Dimenzije bankrota bile su poznate 1892. godine - gotovo 800,000 Francuza je izgubilo svoje uloge u društvu, a od kapitala u iznosu od gotovo dvije milijarde franaka tek je nešto manje od milijardu otišlo do Paname, dok su ostatak utajili političari i financijeri.

Tokom 1892. i 1893., francuski nacionalisti iznose optužbe protiv nekoliko vladinih ministara, uključujući i Clemenceaua, da su primali mito od Ferdinanda de Lessepsa tokom 1888. godine, što za posljedicu ima pokretanje kaznenog postupka protiv Lessepsa, njegova sina Charlesa i Gustavea Eiffela. Oni su osuđeni na dugogodišnje zatvorske kazne, ali iste su brzo poništene. U međuvremenu, čak 510 parlamentarnih zastupnika je optuženo da su primali mito kako bi od javnosti sakrili situaciju u Panami. Optuženi za primanje mita su izvedeni pred sud. Godine 1897. pokrenuta je nova istraga, ali svi okrivljenici su oslobođeni optužbi.

Panamska afera je imala cijelu seriju političkih posljedica, a Hannah Arendt je čak ustvrdila kako je dovela do porasta antisemitizma u Francuskoj te kako je, indirektno, dovela do zloglasne afere Dreyfus, koja će biti najveći politički skandal u povijesti Treće Republike.
# Evropska narodna partija

| European People's Party Parti populaire européen
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Osnivanje: | 8. jula 1976.  |
| Mjesto osnivanja: | Bruxelles
 |
| Status u EU: | Evropska stranka
 |
| Predsjednik: | Wilfried Martens
 |
| Idoelogija: | Demohrišćanska, konzervativna
 |
| Broj članica: | 71 članica
 |
| Klub poslanika: | Group of European People's Party
 |
| Broj poslanika u Evropskom parlamentu: | 289 poslanika
 |
| Internet: | www.epp.eu
 |

**Evropska narodna partija** ili **Europska pučka stranka(engl. European People's Party, njem. Europäische Volkspartei, franc. Parti populaire européen, kratica EPP)* je najveća transnacionalna evropska politička stranka. Ona okuplja hrišćansko-demokratske i konzervativne stranke u Evropskoj uniji.

## Osnovni podaci

EPP osnovana je 8. jula 1976. u Luxemburgu. Sjedište organizacije je u Bruxellesu. Trenutni predsjednik EPP-a je bivši belgijski premijer Wilfried Martens.

Evropska narodna partija ima 71 članica iz 38 zemalja. Punopravne članice su demohrišćanske i konzervativne stranke iz zemalja Evropske Unije, a pridružene su iz Švajcarske, Norveške, Hrvatske i Srbije, pored njih postoje i stranke sa položajem posmatrača iz cijele Evrope.

## EPP u Evropskom parlamentu

U Evropskom parlamentu u Strassbourgu EPP sa strankom Evropskih demokrata (*European Democrats*, ED) stvorila je zajednički klub poslanika (frakcija) pod nazivom **Evropska narodna stranka - Evropski demokrati** (EPP-ED) i broji 278 poslanika. Ona od zadnjih izbora 2004. predstavlja najveću frakciju u Evropskom parlamentu, te je s drugom najsnažnijom frakcijom, tj. Partijom evropskog socijalizma (PES) de facto u velikoj koaliciji.
Predsjednik Evropskog parlamenta Hans-Gert Pöttering član je EPP-ED-a.

## Punopravne članice

Među najvažnijim punopravnim članicama jesu:

* Christlich-Demokratische Union (CDU), Nemačka
* Christlich-Soziale Union (CSU), Nemačka
* Union pour un mouvement populaire (UMF), Francuska
* Il Popolo della libertà (FI), Italija
* Partido Popular (PP), Španija
* Moderaterna, Švedska
* Fidesz - Magyar Polgári Szövetség, Mađarska
* Österreichische Volkspartei (ÖVP), Austrija

## Posebne zajednice unutar EPP-a

Unutar Europske pučke stranke posebne zajednice su:

* Omladina evropske narodne stranke (Youth of the European People's Party, YEPP), politički podmladak stranke
* Evropski demokratski studenti (European Democrat Students, EDS), studentska organizacija
* Unija malih i srednjih preduzetnika (Small and Medium Entrepreneurs Union, SME UNION)
* Evropska unija demohrišćanskih radnika (European Union of Christian Democratic Workers, EUCDW)
* Žene Evropske narodne partije (EPP WOMEN)
* Evropska umirovljenička unija (European Seniors Citizens Union, ESU)

## Povezano

* Evropski parlament
* Evropska politička stranka

## Vanjske veze

* European People's Party *službene stranice*
* EPP-ED Group *službene stranice Kluba poslanika*
# Compagnonnage

|
Compagnonnage, mreža za prenošenje znanja i identiteta |
| --- |
|  Nematerijalna svjetska baština
 |
|  |
|  |
| **Regija**:
 | Evropa i Sjeverna Amerika
 |
| **Godina upisa**:
 | 2010.
 |
| **ID**:
 | 00441
 |
| **Ugroženost**:
 | -
 |
| **Poveznica**:
 | UNESCO
 |

**Compagnonnage** (francuski za „drugovanje”, „kumpanijanje”, iz latinskog *companionem*, što znači „dijeliti kruh s nekime”) je francuski sustav jedinstvenog stjecanja znanja i vještina povezanih s obrtima koji obrađuju kamen, drvo, metal, kožu, tkanine i hranu Njegova jedinstvenost je u spoju različitih metoda i procesa prijenosa znanja kao što su: državna i međudržavna obrazovna putovanja (poznata kao razdoblje *Tour de France*), inicijacijske obrede, obuka u školama uobičajenom nastavom i tehničkim šegrtovanjem.

*Compagnonnage* pokret danas broji oko 45.000 pripadnika tri glavne skupine *compagnons*-a (kumpanjona, drugova):

* Prvu skupinu čine šesnaestogodišnjaci, ili stariji, koji žele naučiti i/ili razviti svoje vještine u nekoj profesiji tako što se priključuju Compagnonnage zajednici;
* Drugu skupinu čine oni na obuci koja obično traje pet godina, tijekom čega se štićenici redovito sele od grada do grada, unutar Francuske i u inozemstvo, kako bi otkrili nove vrste znanja i načine njegova prijenosa;
* Treću skupinu čine majstori koji su položili majstorski ispit tako što su proizveli „majstorsko djelo”, koje su pregledali i ocijenili drugi majstori-kumpanjoni.

*Compagnonnage* je u sličnom obliku postojao još od antike, ali je u Francuskoj uobličen tijekom srednjeg vijeka i vremena putujućih majstora, dok se počinje dokumentirati tek u 18. stoljeću. Ovaj oblik obrazovanja se donekle koristio i u Belgiji, te u nešto drugačijem obliku u Njemačkoj i Kanadi, dok su druge zemlje imale drukčiji razvoj srednjovjekovnih majstorskih bratovština i cehovskih udruženja. Doživio je svoj vrhunac sredinom 19. stoljeća, da bi ubrzo skoro potpuno nestao zbog industrijalizacije i preoblikovanja obrazovanja u kumapnijama u obrazovanje u institucijama. Na vrhuncu su neke majstorske kumpanije znale organizirati dugotrajne štrajkove kojim bi kontrolirali cijele gradove, mogle su uvoditi zabrane protiv proizvoda nekih majstora ili obustaviti sve proizvode neke vrste jednom gradu te mu tako prijetiti bankrotom, a podjele između kumpanija su mogle dovesti do strađnih sukoba i velikih žrtava.

*Compagnonnage* se općenito smatra posljednjim načinom naukovanja određenih starih vještina i ostvarivanja izvrsnosti u obrtničkoj obuci, te istovremeno ostvariti razvoj osobe kroz obuku radnika, ali i posljednja djelatnost koja uključuje inicijacijski obred. Zbog toga je *compagnonnage* upisan na UNESCO-v popis nematerijalne svjetske baštine u Evropi 2010. god.

* Zvonik kuće kumpanija u Nantesu
* Muzej compagnonnage-a u Nantesu
* Majstorsko djelo majstora bravara u muzeju compagnonnage-a u Toursu (na slici desno)
* Muzej oruđa i zanata u Troyesu

## Veze

* Masoni
* Ceh

## Reference

* Agricol Perdiguier, *Le livre du compagnonage*, 3 e édition, 1839. (PDF) (`fr`)

## Vanjske veze

* Udruga radnika kupanijanja (`fr`)
* Video primjer na youtube-u (`fr`)
# Jean-François Millet

| Jean-François Millet |
| --- |
| Realizam |
| Autoportret iz 1841. godine |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 4. listopada 1814. Gruchy, Francuska |
| Smrt | 20. siječnja 1875. Barbizon, Francuska |
| Opus |
| Polje | slikarstvo - grafika - crtež |
| Praksa | Ornans, Pariz |
| Znamenita djela |
| *Sijač* *Angelus* *Pabirčenje* |
| Influencija |
|
Na
* Gustave Courbet, Edouard Manet, Vincent van Gogh, itd.
 |

**Jean-François Millet** (Gruchy, 4. listopada 1814. - Barbizon, 20. siječnja 1875.) bio je francuski slikar i grafičar; uz Gustavea Courbeta i Honoréa Daumiera, glavni predstavnik realizma u francuskom slikarstvu 19. stoljeća.

## Biografija

Millet je djetinjstvo proveo na selu u Normandiji, u zatvorenoj i sumornoj sredini koju je nadgledao savjesni svećenik koji je svoje propovjedi temeljio na Bibliji i Vergilijevim *Eklogama*. Tada je izgradio duboko romantičarske religiozne poglede na umjetnost. Godine 1849., za vrijeme svog naukovanja u atelijeru Paula Delarochea u Parizu, upoznaje slikare Barbizonske škole koji su ga usmjerili na realizam. Millet nije oponašao Courbetov revolucionarni stil, već je zadržao tradicionalni element pridavajući svojim svakodnevnim temama težinu i plemenitost. U Barbizomu je slikao po sjećanju, bez ikakva upućivanja na stvarnost. Snažno je utjecao na belgijske i nizozemske slikare.

## Djela

*Angelus*, 1857.-59., ulje na platnu, 53,3 × 66 cm, muzej d'Orsay, Pariz.
*Sijač*, 1850., ulje na platnu, Muzej umjetnosti, Boston.
U ranim radovima slikao je konvencionalne mitološke i žanr-scene te portrete. Poslije je u pejzažno slikarstvo barbizonske škole unosio ljudske likove i naglašavao melankoličnost seoskog života. Zapravo, Millet je bio prvi moderni umjetnik koji je izabrao temu seoskog života kao slikarski motiv. Na slikama velikog formata stavljao je seljake u prednji plan, u izdvojenim skupinama. To su melankolični, sumorni likovi smekšani večernjim svjetlom, zaokupljeni samima sobom i nekako bezvremenski. Oni ne pripadaju nekom određenom području, već imaju šire značenje i postaju predstavnici ljudske ovisnosti o zemlji.

Njegov *Sijač* iz 1850. godine postao je simbolom čovjeka koji radi. Izravna i bliska veza s prirodom odražava se u raspoloženju i tonu – u zamornom ritmu svakodnevnog rada u tmurnom, zagušujućem svjetlu.

Na svojoj slici *Angelus* (katolička molitva koja se izgovara tri puta na dan: ujutro, u podne i u vrijeme zalaska sunca), Millet je uspio prikazati opću ideju siromaštva i patnje koja je ispunjavala živote francuskih zakupnika zemlje i seljaka u ranom 19. stoljeću.

Najslavnija djela su mu:

* *Sijač* (1850.)
* *Angelus* (1857.-1859.)
* *Pabirčenje* (1857.)
* *Pastirica koja čuva ovce* (1864.)

* *Pekarka* (1854.)
* *Pabirčenje* (1857.)
* *Pastirica koja čuva ovce* (1864.)
* *Lekcija pletenja* (1869.)

## Poveznice

* Realizam

## Vanjske veze

* www.atelier-millet.fr Arhivirano 2011-07-20 na Wayback Machine-u Službene stranice radionice Jeana-Françoisa Milleta u Barbizonu.]
# Romantizam (muzika)

**Romantizam** predstavlja historijsko muzičko razdoblje u kojem je muzika postala više emocionalna i slijedila književnost, filozofiju i umjetnost. Poznati kompozitori su Schumann, Chopin, Mendelssohn, Bellini i Berlioz, zatim u drugoj polovini perioda Strauss mlađi, Brahms, Liszt, Čajkovski, Verdi i Wagner. Između 1890. i 1910. naišao je treći val kompozitora: Dvořák, Mahler, R. Strauss, Puccini, Sibelius, zatim i ostali: Grieg, Saint-Saëns, Fauré, te Franck.

## Veze

* Historija muzike
* Lista romantičnih kompozitora
# Hauts-de-France

| Hauts-de-France |
| --- |
|  |
| Departmani | Aisne (02) Nord (59) Oise (60) Pas-de-Calais (62) Somme (80)
 |
| Prefektura | Lille
 |
| Ukupno stanovnika | 5,978,266 stanovnika (2019.) |
| Gustoća | 188.0 stanovnika/km²
 |
| Površina | 31,806 km²
 |
| Broj okruga | 5
 |
| Broj kantona | 145
 |
| Broj općina | 3.808
 |
| Predsjednik regionalnog vijeća | Xavier Bertrand Koalicija desnice DVD |

**Hauts-de-France** (prevedeno *Gornja Francuska*) je jedna od trinaest Francuskih regija koja se prostire na krajnjem sjeveroistoku zemlje.
Formirana je 2016. ujedinjenjem dotadašnjih regija Nord-Pas-de-Calais i Pikardija.

## Geografija

*Hauts-de-France* ima površinu od 31,806 km², na kojoj živi 5,978,266 stanovnika.

Karta regije sa njena 5 departmana
Hauts-de-France sa juga graniči sa Regijom Île-de-France, sa zapada sa Normandijom, sa istoka sa Grand Estom i sa Belgijom na sjeveru.

Grad Lille je administrativni centar i sjedište prefekture.

## Historija

Predsjednik Francuske François Hollande je još u junu 2014. najavio plan smanjenja broja francuskih regija sa 21 na 13. Reorganizacija je osmišljena sa ciljem da se smanji birokratski aparat i troškovi. Narodna skupština je u novembru 2014. odobrila promjenu, koja je stupila na snagu 1. januara 2016. Tako je stvorena regija - *Nord - Pas-de-Calais - Picardie*, koja je obuhvatila dobar dio sjeveroistoka Francuske.

Tog proljeća su stanovnici buduće regije izrazili svoje nezadovoljstvo predloženim imenom za novu regiju. U martu 2016. je regionalno je vijeće većinom glasova od tri predložena imena; *Hauts-de-France* (Gornja Francuska), *Terres-du-Nord* (Sjeverne zemlje) i *Nord-de-France* (Francuski sjever), izabralo ime - *Hauts-de-France*.

U septembru te godine je Državni savjet (Conseil d'État) potvrdio tu odluku, kao i izbor Lilla za administrativni centar.

## Reference

## Vanjske veze

* *Région Hauts-de-France* (Službene stranice) (`fr`)
* *Hauts-de-France* (na portalu Encyclopaedia Britannica) (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal FrancuskaDeo Vikipedije posvećen temama vezanim za **Francusku.** |
# Saratovska oblast

**Saratovska oblastСара́товская о́бласть**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Saratovske oblasti
 | Grb Saratovske oblasti
 |

 |
|  Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
 |
| '
 | Saratov
 |
| **Površina**
- ukupno
- % vode

 | po veličini
- km²
-

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | po veličini
- ()
- /km²

 |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|Oblast]]
 |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Privolški]]
 |
| **Privredna regija** |  |
| **Službeni jezici** | ruski
 |
| '
 |  |
| '
 |  |
| **Zakonodavno tijelo** |  |
| '
 |  |
| **Himna** |  |
| **Automobilska oznaka** |  |
| **Vremenska zona** |  Moskovsko vrijeme (UTC+3/+4)
 |

**Saratovska oblast** je oblast Ruske Federacije sa sjedištem u Saratovu.

## Vanjski linkovo

* Službena stranica Arhivirano 2006-01-12 na Wayback Machine-u.
* Internet-prezentacija Saratovske regije Arhivirano 2008-05-13 na Wayback Machine-u
# Aeronautika

| Aeronautika Aëronauticus |
| --- |
| Lovački avion Eurofighter Typhoon u letuLovački avion Eurofighter Typhoon u letu
 |
|  |

**Aeronautika** (od starogrčkog: ὰήρ (aero)=zrak + ναυτική (nautikós)=navigacija) je ime za znanje i nauku o letenju.

## Karakteristike

Aeronautika je teorija i praksa dizajniranja, proizvodnje i letenja zračnim letjelicama. Ona obuhvaća tehniku i organizaciju letenja te navigaciju kroz niže slojeve Zemljine atmosfere, odnosno troposfere i donje slojeve stratosfere.

Prema tipu letjelica aeronautika se dijeli na aerostatiku, koja se bavi aerostatima, odnosno letjelicama lakšima od zraka; balonima i dirižablima, i na avijaciju, koja se bavi letjelicama težima od zraka, odnosno jedrilicima, avionima, helikopterima, autožirima, žirodini,ma krstarećim raketama i drugim dinamičkim letjelicama.

Sve do 1958. aeronautika je obuhvaćala sve tipove letjelica, tad se nakon pojave raketa suzila njena definicija, jer se letjelicama koje lete iznad stratosfere bavi astronautika.

## Reference

## Vanjske veze

* *Aeronautika* (`sh`)
* *Aerospace engineering* (`en`)
# Amnesty International

ferojska poštanska marka iz 1986. koja obeležava 25. obletnicu Amnestija; slika 11-godišnje Ranve Kunoj
Odeljenja Amnesti internešnala po državama
**Amnesti internešnal** (engleski: *Amnesty International* - međunarodna amnestija) je svetska organizacija za zaštitu ljudskih prava. Suprotstavlja se akcijama vlada i grupa koje pokušavaju da osujete ljude u korišćenju njihovih prava. Deluje pod geslom: *Bolje je upaliti sveću, nego proklinjati tamu.*

Organizacija je osnovana 1961. u Londonu i dobitnik je Nobelove nagrade za mir 1977. „Amnesti International“ zahteva oslobođenje političkih zatvorenika (zatvorenih zbog uverenja ili statusa), obezbeđuje pravedna suđenja za njih, zahteva ukidanje smrtne kazne, torture i okrutnog postupanja u zatvorima kao i prestanak političkih ubistava i progona ljudi zbog drugačijeg mišljenja. Deluje nezavisno od vlada i ideologija.

## Napomene

## Vanjske veze

* Amnesty International
* Amnesty International Hrvatske Arhivirano 2013-04-23 na Wayback Machine-u
# Hersonska oblast

| Lavovska oblast |
| --- |
| Херсонська область |
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| **Država** |  Ukrajina
 |
| **Službeni jezik** | ukrajinski
 |
| **Sjedište oblasti** | Herson
 |
|  |
| **Površina** | 28.461 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 1.175.100 (2001) |
| **Gustoća stanovništva** | 41 st./km²
 |
|  |
| **Datum osnivanja** | 30. ožujka 1940.
 |
| Administrativna podjela oblasti
 |
| **Rajona** | 18
 |
| **Gradovi** | 3
 |
| **Gradova ukupno** | 9
 |
| **Mali gradova** | 30
 |
| **Naselja** | 658
 |
| **Službena stranica** | www.oda.kherson.ua
 |
| Karta
 |
|  Lavovska oblast na administrativnoj podjeli Ukrajine  |

**Hersonska oblast** (ukrajinski:*Херсонська область*, *Khersons’ka oblast’*, *Khersonshchyna*) je oblast koja se nalazi se u južnoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Herson.

## Geografija

Hersonska oblast ima ukupnu površinu 28.461 km2, u njoj živi 1.175.100 stanovnika te je prema broju stanovnika 22 oblast po veličini u Ukrajini. 706.200 (60,1%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 468.900 (39,9%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Hersonska oblast graniči na sjeveru sa Dnjipropetrovskom oblasti , na istoku graniči sa Zaporiškom oblasti i Azovskim morem, na zapadu sa Mikolajivskom oblasti, dok na jugu graniči sa Krimom i Crnim morem.

## Stanovništvo

Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 961.600 što je 82,0% od ukupnoga stanovništva oblasti

* Ukrajinci: 82,0%
* Rusi: 14,1%
* Bjelorusi: 0,7%
* Tatari: 0,5%
* Armenci: 0,4%
* Moldavci: 0,4%
* Turci: 0,3%
* Krimski Tatari: 0,2%
* ostali: 0,1% ili manje

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 73,2% stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 24,9% stanovništva.

## Administrativna podjela

Hersonska oblast dijeli sa na 18 rajona, i devet gradova od kojih njih tri imaju viši administrativni stupanj, također oblast ima i 30 malih gradova i 658 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti Arhivirano 2005-03-07 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Hersonska oblast** |