Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bern

| Bern
 |
| --- |
| Panorama gradaPanorama grada |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Švicarska
 |
| **kanton** | Bern
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Alexander Tschäppät
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 51.62 km²
 |
| **Visina** | 542
 |
| **Najveća visina** | 864
 |
| **Najmanja visina** | 480
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011.)
 |
|  - **Grad** | 125 681
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2 436 stan./km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 3000-3030
 |
| **Pozivni broj** | 031
 |
| **Službena stranica** www.Bern
 |
| Karta
 |
| Bernclass=notpageimage| Bern na karti Švicarske |

**Bern** je glavni grad Švicarske. Sa 125.681 stanovnika četvrti je grad po veličini u državi, iza Züricha, Geneve i Basela.

## Historija

Grad je 1191. osnovao Berthold V nazvavši ga po medvjedu kojeg je ubio. Postao je glavni grad bernskog kantona 1831. a 1848. godine i cijele Švicarske.

## Znamenitosti

Stari grad Bern| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Švicarska |
| Registriran | 1983. (7. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | iii |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

Historijski cenatar grada, u kom su većinom izvanredno očuvane srednjovjekovne građevine, uvršten je 1983. na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao jedinstven primjer gotovo nedirnutog srednjovjekovnog grada i dobar primjer moderne gradnje koja se uklopila u srednjovjekovne okvire.

Pogled na Bern iz zraka
Njegov tlocrt ostao je gotovo nepromijenjen od njegova nastanka od 12. do 15. vijeka. Taj kontinuitet poremetio je požar 1405., nakon kojeg je grad obnovljen od pješčenjaka, a obnovljan je i u 18. vijeku, ali tako da se poštovao njegov srednjovjekovni plan.

U centru se nalazi najviša švicarska katedrala (100 m), Münster, i Palača gradske vijećnice, podignute u 15. vijeku, uz mnoštvo crkava, mostova, fontana i historijskih objekata, kao što je Federalna kovnica novca, Federalni arhiv, Švicarska državna biblioteka, Historijski muzej iz 1894. i Prirodoslovni muzej. U starom gradu se nalaze zgrade federalne, kantonalne i gradske uprave.

Turiste najviše privlači srednjovjekovni toranj sa satom - *Zytglogge*, koji ima mehanizam sa pokretnim lutkama koje zvone.
U centru grada još od 16. vijeka postoji jedan dio - jama, u kom se čuvaju medvjedi (koji su simbol grada) tako da je ona na neki način preteča zooloških vrtova.

Staro groblje je 1913. pretvoreno u park - Vrt ruža, koji je danas atrakcija za turiste.
Najnovija atrakcija grada Berna je nova fontana otvorena 2004. godine ispred zgrade parlamenta.

## Privreda, kultura i školstvo

Bern je prvenstveno administrativni, univerzitetski i turistički centar. U njemu su ambasade i predstavništva preko 120 zemalja. Radeći na univerzitetu u Bernu i sam Albert Ajnštajn je došao do čuvene teorije relativiteta.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada (`de`)
# Evropska zajednica za ugalj i čelik

Članovi Evropske zajednice za ugljen i čelik
Zastava Evropske zajednice za ugljen i čelik
**Evropska zajednica za ugljen i čelik** (ECSC) je osnovana godine 1951. (Pariški ugovor), od strane Francuske, Zapadne Njemačke, Italije, Belgije, Luksemburga i Nizozemske kako bi se zajednički upravljalo zalihama i proizvodnjom čelika i ugljena država-članica.

To je bilo ostvaranje plana koga je bio stvorio francuski ekonomist Jean Monnet, a promovirao francuski ministar vanjskih poslova Robert Schuman. Također su ga podržavale Sjedinjene Države.

## Vanjske veze

* Treaty constituting the European Coal and Steel Community Arhivirano 2011-04-23 na Wayback Machine-u European NAvigator
* The institutions of the European Coal and Steel Community Arhivirano 2007-09-30 na Wayback Machine-u European NAvigator
* EU Founders
* France, Germany and the Struggle for the War-making Natural Resources of the Rhineland
* Pas de Pagaille! Arhivirano 2006-06-28 na Wayback Machine-u, *Time Magazine*, članak od 28. VII. 1947.
# Paul Thomas (porno glumac)

|  |
| --- |
| Paul Thomas
 |
| Ime po rođenju
 | Philip Toubus
 |
| Nadimak
 | Phil Toubes, Phil Tobias, Phil Tobus, Phil Thomas, Paul Tanner, Paul Thobias, Judy Blue, Cleo Edwards, Cloe Edwards, Bo Edwards
 |
| Rođenje
 | 17. aprila 1947.  (1947-04-17) Winnetka, Illinois
 |
| Broj filmova
 | 571 kao glumac 293 kao režiser (per IAFD)
 |
| Visina
 | 5'10" m
 |
| Masa
 | 182 lb (83 kg) kg
 |

**Philip Toubus** (Winnetka, Illinois, 17. april 1947 -), poznatiji pod umjetničkim pseudonimom **Paul Thomas**, je američki pornografski glumac i režiser.

Odrastao je u bogatoj porodici, kao nećak Sare Lee Lubin, po kojoj je nazvana korporacija Sara Lee. Studirao je na University of Wisconsin–Madison prije nego što je započeo glumačku karijeru, nastupajući na Broadwayu u mjuziklu *Kosa*, a 1973. je imao zapaženu ulogu kao Sveti Petar u filmskoj verziji mjuzikla Isus Krist Superstar. Nakon nekoliko nastupa u TV-serijama, 1976. je porno-karijeru započeo nastupom u filmskoj ekranizaciji romana Autobiography of a Flea. Ubrzo je postao jedno od najprepoznatljivijih glumaca Zlatnog doba. Karijera mu je 1982. prekinuta zbog jednogodišnje zatvorske kazne, na koju je osuđen zbog krijumčarenja kokaina. Po povratku iz zatvora se počeo baviti režijom. Često se navodi da u svojim filmovima nastoji obnoviti tradiciju Zlatnog doba, odnosno naglasak stavljati više na glumu i zaplet nego na prikaz samih seksualnih aktivnosti.

Od 2001. je u braku s mađarskom porno-glumicom Anitom Rinaldi.

## Reference

* Steven Mikulan (2007-05-09). „Paul Thomas: The auteur of sex”. *LA Weekly*. Arhivirano iz originala na datum 2008-05-18. Pristupljeno 25. VI 2008.
* Dana Kennedy (1997-10-31). „NUDE AWAKENING”. *Entertainment Weekly*. Arhivirano iz originala na datum 2012-06-03. Pristupljeno 24. X 2007.

## Vanjske veze

* Paul Thomas na sajtu IMDb
* Paul Thomas na sajtu IMDb
* Paul Thomas na Internet Adult Film Database
* Paul Thomas na Adult Film Database
* Paul Thomas Arhivirano 2011-07-16 na Wayback Machine-u biography at Luke Ford's website, Lukeisback.com
* Paul Thomas Interview 01/31/06 Arhivirano 2007-12-04 na Wayback Machine-u. Scott Swan (2006-02-20). collider.com. pristup 24. VII 2007.
# Sancho III od Navare

| Sancho III Garcés |
| --- |
| Nadgrobna ploča Sancha III |
| Suprug/a/e/zi | Muniadona Mayor |
| Plemićka porodica | Kuća Jiménez |
| Otac | García Sánchez II od Pamplone |
| Majka | Jimena Fernández |
| Rođen/a | c. 992 |
| Umro/la | 18. oktobra 1035. |

**Sancho III Garcés** (cca. 992 – 18. oktobar 1035), zvani **Veliki** (španski: *el Mayor*, baskijski: *Nagusia*), bio je kralj Navare od 1004. do smrti. Na prijestolje je došao kao maloljetnik, ali je zahvaljujući osvajanjima i diplomaciji uspio značajno proširiti svoju vlast te je u trenutku smrti 1035. pod svojom vlašću držao većinu kršćanske Iberije i nosio titulu *rex Hispaniarum* ("kralj Španaca"). Sve svoje prethodnike je nadmašio u ujedijenju kraljevstava Iberije, ali je životno djelo upropastio kada je svoje teritorije pred smrt podijelio među sinovima. Kraljevina Navara je nakon toga postojala još šest vijekova, ali više nikada nije uspjela steći takvu moć.

## Reference

## Literatura

* Collins, Roger. *The Basques*. Blackwell Publishing: London, 1990.
* Higounet, Charles. *Bordeaux pendant le haut moyen age*. Bordeaux, 1963.
* Menéndez Pidal, Ramón. *La España del Cid*. 1929.
* Ubieto Arteta, Antonio. "Estudios en torno a la división del Reino por Sancho el Mayor de Navarra", *Príncipe de Viana*, vol. 21, pp. 5–56, 163–236.

## Vanjske veze

* Sancho III el Mayor in Medieval History of Navarre
* Map of the division of Sancho's realm.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **García Sánchez II** | **kralj Navare** 1004–1035
 | Slijedi: **García Sánchez III** |
| **Upražnjen/a** | **Grof Sobrarbea** 1015–1035
 | Slijedi: **Gonzalo** |
| Prethodi: **Guillermo Isarn, Raymond III od Pallarsa, Mayor García** | **grof Ribagorze** 1018–1035 *zajedno sa Mayor do 1032* |
| Prethodi: **Nova titula** | **car Španije** 1034–1035
 | **Upražnjen/a**Titulu preuzeo/la**Ferdinand I od Leóna** |
# Villefranche-de-Conflent

| Villefranche-de-Conflent
 |
| --- |
| Panorama mjestaPanorama mjesta |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Francuska
 |
| **Regija** | Oksitanija
 |
| **Departmani** | Pyrénées-Orientales
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Huguette Teulière
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 4.46 km²
 |
| **Visina** | 357 metara
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2016.)
 |
|  - **Grad** | 214
 |
|  - **Gustoća** | 49 stan / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 66500
 |
| Karta
 |
| Villefranche-de-Conflentclass=notpageimage| Pozicija Villefrancha u Francuskoj
 |

**Villefranche-de-Conflent** (katalonski: *Vilafranca de Conflent*) je naselje od 214 stanovnika u Regiji Oksitanija u departmanu Pyrénées-Orientales na jugu Francuske.

Villefranche-de-Conflent je poznat kao jedan od lokaliteta Vaubanove utvrde, koji je julu 2008. uvršten na UNESCO-vu
Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.
Radi se zapravo o tri fortifikacije, to su *Bedemi Villefrancha*, *Utvrde Libéria* na brdu iznad mjesta i utvrđene spilje *Cova Bastera*, koje je projektirao i podigao Vauban, ingeniozno koristeći zadane geografske karakteristike terena.

## Geografija

Villefranche-de-Conflent leži u kanjonu rijeke Tet u Pirinejima, jugozapadno od Perpignana, nedaleko od španjolske granice.

## Historija

Vaubanovi bedemi
Villefranche je iznikao za srednjeg vijeka, negdje oko 1088/1090. Guillem I od Cerdanyje preselio je tadašnju prijestolnicu Grofovije Conflent
iz Corneill-de-Conflenta u Villefranche.

Nakon sklapanja Pirinejskog mira Kraljevina Francuska je 1659 anektirala Conflent, pa je 1681. angažirala Vaubana da u pograničnom Villefranchu 1681. izgradi utvrde.

Villefranche je sve do Francuske revolucije bio i provincijski administrativni centar, ali je tad prestao biti, jer je preseljen uPrades.

## Reference

## Vanjske veze

* *Villefranche-de-Conflent* (službene stranice) (`fr`)
# Španska inkvizicija

Struktura španske inkvizicije
**Španska inkvizicija** je naziv za inkviziciju koja je djelovala u Španiji pod kontrolom španskog kralja. Njen glavni zadatak je bio sprovoditi politiku čistoće krvi (španski: *Limpieza de sangre*), odnosno motriti da se potomci Jevreja i muslimana pokrštenih nakon rekonkviste ne vrate vjeri svojih predaka.

Djelovala je od kraja 15. vijeka do godine 1834. Njen modus operandi je uključivao zvjerska mučenja, javna pogubljenja i brutalno suzbijanje svake kritike službene crkvene doktrine. Imala je glavnu ulogu u protjerivanju Jevreja i muslimana iz Španije. Centralna figura španske inkvizicije bio je kardinal de Torquemada, ispovjednik kastiljanske kraljice Izabele. Inkvizicija je u početku radila neovisno od državne vlasti i službenih crkvenih vlasti, koje su joj u mnogome bile i podredene, no vremenom sa njenim jačanjem svjetovni vladari Španije pokušali su je staviti pod svoju kontrolu i donekle su to i uspjeli.

Zbog svega toga je došla na zao glas i njeno djelovanje se danas često uspoređuje sa staljinističkim čistkama i Holokaustom u 20. vijeku, iako službeni podaci pokazuju da je broj žrtava bio daleko manji (do 3000). Između 1480. i 1530. dokumentirano je do 2000 pogubljenja, a od 1540. do 1700. godine još 826 slučajeva.

## Povezano

* Portugalska inkvizicija
* Meksička inkvizicija

## Reference

## Vanjske veze

* (`en`) *Spanish Inquisition* na Encyclopædia Britannica
# CNN

| CNN
 |
| --- |
|  |
| **Zemlja** | SAD
 |
| **Vlasnik** | Turner Broadcasting System, Inc.
 |
| **Početak emitiranja** | 1. lipnja 1980.
 |
| **Slogan** | "The Worldwide Leader in News" "CNN = Politics" "The Best Political Team on Television" "CNN = Money"
 |
| **Službena stranica** | CNN.com
 |

Sjedište CNN-a u Atlanti
**CNN**, što je skraćenica za **Cable News Network**, međunarodni je celodnevni informativni kanal koji se emitira putem satelita i kabelske televizije. Osnovao ga je Ted Turner 1980. godine. Sjedište mreže je u Atlanti. Najveći CNN-ov medijski poduhvat bio je način na koji je ta televizijska mreža pratila Zaljevski rat nakon čega se i formalno televizijska stanica uzela oblik "nevjerovatno moćnog uređanja za oblikovanje percepcije gledalaca"

Mnoge televizijske mreže, poput Sky Newsa, Euronewsa,Al Jazzere i Press TV, kasnije su slijedile izvornu ideju CNN-a.

## Gledanost u svetu

Po podacima kompanije Time Warner stanicu CNN International na engleskoj jeziku je moguće gledati u 212 država i teritorija . Kako bi se dodatno povećala gledanost kompanija je osnovala i informativne televizijske stanice na drugim jezicima. Te stanice su:

* CNN en Español - CNN na španjolskom jeziku za Latinsku Ameriku
* CNN+ - također na španjolskom jeziku, ali u partnerstvu s kompanijom Sogecable.
* CNN TÜRK - CNN na turskom jeziku
* CNN-IBN - CNN na indijskom jeziku
* CNNj - CNN na japanskom jeziku
* CNN Chile - CNN Čile.

## Međunarodne kritike

CNN je gotovo redovno od stranih vlada i organizacija bio optuživan kao propagandno sredstvo u promoviranju američkih političkih ciljeva. Najčešće CNN je optuživan za zauzimanje projevrejskih to jest antiarapskih stajališta o događajima na bliskom istoku, ali je također žestoku optužen od Kine zbog antikineskih stajališta tako da je tamo nastala poslovica "Nemoj biti kao CNN" što u prevodu znači "Nemoj biti pristran" .

Osim redovnog informativnog programa koji je po mišljenju kritičara pristran CNN povremeno ima problema s "tehničkim pogreškama". Dvije od najpoznatijih "pogrešaka" u razdoblju 2005 - 2010 koje su dovele do međunarodnih osuda su one iz doba Rata u Južnoj Osetiji kada je CNN prikazao slike grada Chinvali kojega je uništila Gruzijska vojska (koju podržava SAD) dok se čitao tekst o napadima Ruske vojske tako da ispada kao da ga je ona uništila i "greška" u prevodu govora iranskog predsjednika koji je 2006. godine izjavio:"Iran ima pravo na nuklearnu energiju, a cilizirane nacije nemaju potrebe za nuklearnim oružjem" dok je to CNN preveo:"Korištenje nuklearnog oružja spada u Iranska prava" (u skladu s SAD politikom). Na prostoru bivše Jugoslavije je jedna od najpoznatijih takvih pogrešaka vezana uz reportažu o demonstracijama srpskih nacionalista povodom hapšenja Radovana Karadžića ilustriranih snimkama daleko spektakularnijih i nasilnijih demonstracija mađarske desnice u Budimpešti.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica
# Dionizije (papa)

| Dionizije Dionysius
 |
| --- |
|   |
| Pravo ime
 | Dionysius
 |
| Papinstvo počelo
 | {{{stolovanje\_od}}}
 |
| Prethodnik
 | Siksto II. ( 257. - 258.)
 |
| Nasljednik
 | Feliks I. ( 269. - 274.)
 |
| Rođen
 | ? Grčka?
 |
| Umro
 | 26. prosinca 268. Rim, Italija?
 |

**Dionizije** je bio dvadesetpeti papa, nasljednik Siksta II. od 22. srpnja 259. do 26. prosinca 268.

Sveti Dionisije je izabran za episkopa grada Rima 259. godine, nakon mučeničkog stradanja Svetog Siksta Drugog 258. godine. Episkopski tron je bio upražnjen skoro godinu dana zbog teškoće u izboru novog episkopa tokom nasilnih progona hrišćana. Kada se progon hrišćana počeo smirivatiti, Dionisije je izabran za episkopa 259. godine. Car Valerijan, koji je naredio progon, bio je zarobljen i ubijen od strane persijskog cara Šapura 260. godine. Novi car, Galijen, izdao je Edikt o toleranciji, čime je progon hrišćana završen. Novi episkop imao je zadatak da preuredi Rimsku crkvu, koja je bila u velikim teškoćama. Zabeleženo je da je zbog protesta vernika u Aleksandriji, on zatražio od episkopa Aleksandrijskog, koji se takođe zvao Dionisije, objašnjenja u vezi sa njegovim teologijom o Bogu Logosu.

Rimski episkop Dionisije poslao velike sume novca crkvama u Kapadokiji, koja je bila opustošena pljačkaškim pohodima Gota, za obnovi i otkup od ropstva.

Sveti Dionisije je prvi episkop Rima koji nije naveden kao mučenik. Umro je 26. decembra 268. godine
# Valentin (papa)

| Valentin Valentinus
 |
| --- |
|   |
| Papinstvo počelo
 | kolovoz 827.
 |
| Papinstvo završilo
 | rujan 827.
 |
| Prethodnik
 | Eugen II.
 |
| Nasljednik
 | Grgur IV.
 |
| Rođen
 |  Rim, Italija
 |

**Valentin** je bio papa od kolovoza do rujna 827. godine. O njegovom kratkom pontifikatu se ne zna gotovo ništa, a o prethodnom životu jedino da je bio đakon u doba Paskala I.
# Inocent IV

| Inocent IV. Innocentius IV. |
| --- |
|   |
| Papinstvo počelo
 | 28. jun 1243.
 |
| Papinstvo završilo
 | 7. decembar 1254.
 |
| Prethodnik
 | Celestin IV.
 |
| Nasljednik
 | Aleksandar IV.
 |
| Rođen
 | oko 1195. Genova, Republika Genova (Sveto Rimsko Carstvo)
 |
| Umro
 | 7. decembar 1254. Napulj, Kraljevina Sicilija
 |
| Ostali pape imena Inocent
 |

**Inocent IV.** (pravo ime **Sinibaldo Fieschi di Lavagna**; Genova, oko 1195. – Napulj, 7. decembra 1254.), papa od 1243. do svoje smrti 1254.

## Rani život

Sinibaldo Fieschi rodio se oko 1195. u Genovi kao šesto od desetoro djece oca Huga, grofa Lavanjskog. Studirao je kanonsko pravo u Parmi i Bologni pod pokroviteljstvom jednog od svoja tri ujaka, koji su svi bili biskupi. Neko je vrijeme predavao kanonsko pravo u Bologni. Godine 1226. spominje se kao auditor Rimske kurije. Službovao je kao kanonik katedrala u Genovi i Parmi. Od 1228. podkancelar je Rimske Crkve. Posvećen je za biskupa Albenge 1235. Bio je znameniti stručnjak za kanonsko pravo.

Za papu je bio izabran 25. lipnja 1243., uzevši ime Inocent IV. (lat. *Innocentius IV*).
# Grgur XVI

| Grgur XVI Gregorius Sextus Decimus |
| --- |
|   |
| Pravo ime
 | Bartolomeo Alberto Cappellari
 |
| Papinstvo počelo
 | 2. februar 1831.
 |
| Papinstvo završilo
 | 1. jun 1846.
 |
| Prethodnik
 | Pio VIII
 |
| Nasljednik
 | Pio IX
 |
| Rođen
 | 18. septembar 1765. Belluno, Mletačka Republika
 |
| Umro
 | 1. jun 1846. Rim, Papinska Država
 |
| Ostali pape imena Grgur
 |

**Grgur XVI** (rođen kao Bartolomeo Alberto Cappellari) bio je 254. papa, od 2. februara 1831. do 1. juna 1846. godine.
# Čehoslovački puč 1948.

Klement Gottwald i Josif Staljin na portretima tijekom sastanka KPČ 1947.
**Čehoslovački puč 1948.** (češki: *Únor 1948*, slovački: *Február 1948*, oboje znače "Februar 1948.") – u komunističkoj historigrafiji znan i kao "**Pobjedosni Februar**" (češki: *Vítězný únor*, slovački: *Víťazný február*) – bio je događaj u kojem je Komunistička partija Čehoslovačke (KPČ), uz sovjetsku podršku, preuzela potpunu kontrolu nad vladom Treće Čehoslovačke Republike, koja je time preimenovana u Čehoslovačku Socijalističku Republiku, nakon čega je demokracija ukinuta a u državi narednih četiri desetljeća vladala komunistička diktatura.

Učinci puča prevazišli su granice države, pošto je postala očit znak da se polako poprima oblika hladnog rata. Zapadni svijet je bio toliko šokiran ovim događajem —koji je podsjećao na minhenski sporazum—da je to pomoglo da se brže usvoji Marshallov plan, stvori Zapadna Njemačka, stroge mjere da se spriječi dolazak komunista na vlast u Francuskoj i osobito Italiji, te koraci k međusobnoj sigurnosti koji će, godinu dana kasnije, dovesti do stvaranja NATO saveza i definitivnog određivanja željezne zavjese, sve do pada komunizma 1989.

## Povezano

* Invazija Varšavskog pakta na Čehoslovačku

## Vanjske veze

* Godišnjica komunističkog preuzimanja vlasti u februaru 1948 Radio Prag (2002)
# Zagađenje

Zagađenje plaže naftom
Automobilska olupina u moru
Zagađenje zraka automobilskim ispušnim tvarima
**Zagađenje** je svako unošenje štetnih materija (npr. azotnih i sumpornih oksida, neorganskih materija, teških metala, itd) u staništa/ekosisteme, koje dovodi do promena u sastavu živog sveta i smanjenja njegove raznovrsnosti.

## Reference

## Vanjske veze

* OEHHA proposition 65 list
* National Toxicology Program Arhivirano 2012-02-22 na Wayback Machine-u – from USA National Institutes of Health. Reports and studies on how pollutants affect people
* TOXNET – NIH databases and reports on toxicology
* EPA.gov – manages Superfund sites and the pollutants in them (CERCLA). Map the EPA Superfund Arhivirano 2010-10-02 na Wayback Machine-u
* Toxic Release Inventory – tracks how much waste USA companies release into the water and air. Gives permits for releasing specific quantities of these pollutants each year. Map EPA's Toxic Release Inventory Arhivirano 2010-10-02 na Wayback Machine-u
* Agency for Toxic Substances and Disease Registry – Top 20 pollutants, how they affect people, what USA industries use them and the products in which they are found
# Južna Holandija

| Južna Holandija Zuid-Holland |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Nizozemska
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Kraljevski komesar** | Jaap Smit
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Kopno** | 2871 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2007)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 3,455.097
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Službene stranice** www.zuid-holland.nl/
 |
| Karta
 |
| Pozicija provincije na karti Nizozemske Pozicija provincije na karti Nizozemske |

**Južna Holandija** (holandski: *Zuid-Holland*) je jedna od dvanaest nizozemskih provincija. Nalazi se na zapadu zemlje.

## Geografija

Glavni grad provincije je Den Hag, najveći je Rotterdam, a ostali veći gradovi su Leiden, Delft, Alphen aan den Rijn, Dordrecht, Gouda, Katwijk, Vlaardingen, Westland, Zoetermeer i Capelle aan den IJssel. Južna Holandija na sjevera graniči sa Sjevernim morem i provincijom Sjevernom Holandijom, na istoku s Utrechtom i Gelderlandom, a na jugu sa Sjevernim Brabantom i Zeelandom. Provinciju oplakuju rijeke Lek, Waal (rukavac Rajne) i Maas. Dobar dio zemlje provincije su otoci ili nekadašnji otoci, među kojima su najveći Dordrecht, IJsselmonde, Hoeksche Waard, Voorne-Putten i Goeree-Overflakkee.

Sve do 1840. Južna Holandija kao provincija nije postojala, već je bila južni dio historijske regije Holandije po kojoj je i cijela zemlja dobila ime. Ona je navedene godine podjeljena na dvije provincije, Južnu i Sjevernu Holandiju. Južna Holandija ima površinu od 2871 km² i 3,455.097 stanovnika (popis 2007). Privredno najrazvijeni provincije je područje oko grada Rotterdama i kraj uzvodno uz rijeku Maas gdje je podignuta najveća evropska luka i velika industrijska zona Europoort.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice provincije (`nl`)
* *Zuid-Holland* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Papiamento

| Papiamento |
| --- |
| Papiamento |
| Države | Nizozemski Antili, Aruba i Nizozemski |
| Regije | Karipski Otoci |
| Broj govornika | 329.002 |
| Jezična porodica | Kreolski jezici
* Portugalski kreolski
	+ **Papiamento**
 |
| Službeni status |
| Službeni |  Aruba  Nizozemski Antili |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | – |
| ISO 639-2 | `pap` |
| ISO 639-3 | `pap` |

**Papiamento** (ili **Papiamentu**) je službeni i najšire rasprostranjeni jezik na karipskim otocima Aruba, Bonaire i Curaçao (tzv. "ABC otocima"). Papiamento se također govori na otoku Sint Eustatius.

Papiamento je kreolski jezik koji se razvio iz portugalskog s rječnikom preuzetum iz afričkih jezika, engleskog te domorodačkih jezika.

## Reference

## Vanjske veze

* [1]: Ethnologue report on Papiamentu.
* Papiamento – English Dictionary
* Newspaper from Aruba
* La Prensa Arhivirano 2002-09-15 na Library of Congress-u A Leading Curaçao Newspaper in Papiamentu
* Hasibokos Arhivirano 2011-05-16 na Wayback Machine-u I-News in Papiamento (and Dutch)
* Radio Curom Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u Listen to Papiamentu Radio
* Papiamentu - history and grammatical features Arhivirano 2011-05-20 na Wayback Machine-u
* Papiamentu origins Arhivirano 2007-11-21 na Wayback Machine-u
* Bible Excerpt in Papiamentu Arhivirano 2011-06-04 na Wayback Machine-u
* Papiamentu Translator Arhivirano 2011-04-23 na Wayback Machine-u a simple online translation English - Papiamentu
* For a discussion about the origins of Papiamentu, see "Papiamentu facts", an essay by Attila Narin.