Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rat u Gazi

**Rat između vlade države Izraela i Hamasa** (ili Rat u Gazi) je oružani sukob započet nakon napada Hamasa na Izrael 7. oktobra 2023. Hamas i druge palestinske oružane skupine izveli su iznenadni napad na Izrael, pri čemu je ubijeno 1.195 izraelskih i stranih državljana, među njima 815 civila, a 251 osoba je uzeta za taoce s izričitim ciljem prisile Izraela na oslobađanje palestinskih zatočenika.

Nakon povlačenja Hamasa s izraelskim taocima uvedenim u Pojas Gaze, Izrael je 8. oktobra proglasio ratno stanje s navedenim ciljevima: oslobođenje talaca, konačno uništenje Hamasa i trajnu vojnu okupaciju Pojasa Gaze, započevši dugotrajno bombardiranje čitavoga područja.

Dana 27. oktobra 2023. započeo je i kopneni prodor izraelske vojske u Pojas, s ogorčenim borbama u gusto naseljenim gradskim četvrtima gdje je Hamas imao svoja uporišta.

Posljedično uključivanje palestinskoga civilnog pučanstva u bombardiranja i sukobe, s velikim brojem raseljenih, ranjenih i poginulih, izazvalo je humanitarnu krizu koja je pobudila zabrinutost brojnih humanitarnih ustanova i pojedinih vlada, što su ujedno javno osudile izraelske postupke i na zasjedanju UN-a. Prema pojedinim izvorima UN-a, sedamdeset posto žrtava sukoba čine djeca ili žene. Od početka izraelske ofenzive koja je uslijedila, u Gazi je poginulo više od 65.000 Palestinaca, gotovo polovica njih žene i djeca, a više od 166.000 ih je ranjeno.

Rat je imao odjek u čitavom Bliskom istoku: izbio je Iransko-izraelski rat koji je trajao dvanaest dana; jednogodišnji sukobi Izraela i Hezbollaha doveli su do izraelske invazije na Libanon; dok je kriza na Crvenome moru, potaknuta sukobima Izraela i Hutija, dodatno destabilizirala područje. Slabljenje saveznika Sirije zbog sukoba s Izraelom pridonijelo je padu Asada u decembru 2024.

Međunarodni kazneni sud izdao je naloge za uhićenje izraelskoga premijera Benjamina Netanyahua i bivšega ministra obrane Yoava Gallanta, kao i vođe vojnoga krila Hamasa Mohammeda Deifa, pod optužbom za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti.

U januaru 2025. stupilo je na snagu primirje sa zamjenom zarobljenika i talaca, ali je kratko potrajalo: izraelska ofenziva obnovljena je u martu 2025., čime su ponovno započela borbena djelovanja velikih razmjera.

## Reference
# Rat u Maliju

**Rat u Maliju** je počeo 16. januara 2012. kada su pobunjeničke grupe povele borbu protiv malijske vlade sa ciljem dobijanja šire autonomije ili nezavisnosti za sever Malija, u oblasti Azavad. Nacionalni pokret za oslobođenje Azavada, organizacija čiji je cilj da od Azavada napravi domovinu za narod Tuarega, kontroliše oblast od aprila 2012.

Predsednik Malija Amadu Tumani Ture je zbačen u državnom udaru 22. marta 2012. zbog svog postupanja u krizi, mesec dana pre predviđenih predsedničkih izbora. Pobunjeni vojnici, koji sebe nazivaju Nacionalni komitet za obnovu demokratije i države, je preuzeo vlast i suspendovao ustav. Kao posledica nestabilnosti izazvane državnim udarom, tri najveća grada u Maliju Kidal, Gao i Timbuktu, su za tri dana pali pod vlast pobunjenika. Nakon što su osvojili grad Duenca, Nacionalni pokret za oslobođenje Azavada je izjavio da je ispuno svoje ciljeve i zaustavio ofanzivu. Sledećeg dana pokret je proglasio nezavisnost Azavada od Malija.

Nacionalni pokret za oslobođenje Azavada je u početku podržavala islamistička grupa Ansar Dine. Nakon što je vojska Malija potisnuta iz Azavada, Ansar Dine je počela da uvodi šerijatski zakon. NPOA i islamisti su se zatim pokušali da pomire suprostavljene vizije o budućnosti proglašene države. Kao posledica toga, NPOA je počela da se bori protiv Ansar Dine i drugih islamističkih grupa, uključujući i pokreta za jedinstvo i džihad u zapadnoj Africi, ćelije Al Kaide u islamskom Magrebu. Do 17. jula 2012. islamisti su poreuzeli kontrolu nad većinom gradova u severnom Maliju od NPOA.

Predssednik Francuske Fransoa Oland je 11. januara 2013. odobrio zahtev vlade Malija za stranu pomoć i naredio francuskoj vojsci da se uključi u sukob.

## Reference
# Jemenski građanski rat (2015–)

Trenutna vojna situacija u Jemenu:   Pod kontrolom Revolucionarnog komiteta   Pod kontrolom Hadijeve vlade i Južnog pokreta   Pod kontrolom Ansar al-Šarije/al-Kaide   Pod kontrolom ISIL-a
**Jemenski građanski rat** je oružani sukob u Jemenu koji se od proljeća 2015. godine vodi između Vrhovnog revolucionarnog komiteta, koalicije čije jezgro čini pokret Hutiji/Husiji iz pokreta Ansar Alah koji okuplja šijite (zejdiste) iz sjevernih dijelova zemlje na jednoj strani, i vlade predsjednika Abd al-Rab Mansur al-Hadija na drugoj strani. Sukob je svoje korijene imao u kako u religijskim i plemenskim podjelama u zemlji, tako i u nepravladanim političkim napetostima poslije al-Hadijevog dolaska vlast 2012. godine poslije Arapskim proljećem inspirirane revolucije. Hutiji su do proljeća uspjeli preuzeti vlast nad cjelokupnim područjem nekadašnjeg Sjevernog Jemena te prodrli na jug zemlje, prisilivši al-Hadija da napusti Aden. Potpuno preuzimanje zemlje je spriječila tek oružana intervencija susjedne Saudijske Arabije zbog koje se dio sukoba prenio i na njenu teritoriju. U dijelu Jemena je tokom sukoba značajne dijelove teritorija preuzela radikalna salafistička grupa Ansar al-Šarija, nominalno povezana za al-Kaidom na Arabijskom poluotoku, a čiji su se dijelovi formalno povezali sa ISIL-om.

## Vanjske veze

* Demystifying Yemen's Conflict (Midwest Diplomacy) Arhivirano 2015-02-16 na Wayback Machine-u
* Yemen and the Huthis: Genesis of the 2015 Crisis (Asian Affairs Journal)
* Timeline: Yemen (BBC)
* As Saudis Block a Human Rights Inquiry in Yemen, America Stays Quiet Arhivirano 2018-09-09 na Wayback Machine-u. *Vice.* 1 October 2015.
* Yemen: Coalition Bombs Homes in Capital. Human Rights Watch. December 21, 2015.