# Palača

Versajska palača je najveća palača na svijetu.
Zabranjeni grad u Pekingu bila je palača kineskih careva od 14. do 19. stoljeća.
Kraljevska Buckingham palača u Londonu iz 1703. godine.
**Palača** ili **palata** (latinski) je raskošna gradska rezidencija vladara feudalaca, plemića, ili danas predsjednika država, koja je dobila ime po rimskoj carskoj palači na Palatinu. Ponekad sinonim za tipološki slični *dvor* ili *dvorac* (kao *Buckinghamska palača* u Londonu) i velike moderne građevine (Palača Ujedinjenih naroda u New Yorku).

## Historija

Palača Umaid Bhawan u Jodhpuru (Indija) je danas jedna od najvećih privatnih rezidencija u svijetu.
Palača Ujedinjenih naroda u New Yorku.
Palače su bile poznate još u drevnom Egiptu, Perziji (Perzepolis), Rimskom Carstvu (Neronova Zlatna palača, Dioklecijanova palača u Splitu i dr.).

U srednjem vijeku obično su utvrde koje su imale prije svega obrambenu ulogu te su građenu u skladu s njom. Gradili su se na uzvišenim humcima i okruženi drvenim ogradama i jarcima, zidovi su im bili i do pet metara debeli, opkopi oko dvoraca punili su se vodom kako neprijatelji ne bi mogli potkopati zidine, a okrugle kule na njihovim kutovima bile su izbočene kako bi strijelci mogli gađati u svim smjerovima. Najsvečanija je bila *Velika dvorana* u kojoj je vladar primao goste i održavao svečanosti.

Islamski vladari su gradili svoje palače na obroncima planina odakle su vladali gradovima u dolini (*Alcazar u Segoviji*). Raskošne su palače građene tako da u njima ostane ugodno svježe čak i za dugih ljetnih vrućina. Imale su i velika dvorišta s vrtovima, bazenima i fontanama (Alhambra u Granadi).

U Italiji od renesanse se razvija tip gradske palače (*Palazzo*) s krilima, otmjenim dvorištem, često s trijemovima i parkom (kao Palača Pitti u Firenci*. Palladijeve palače i vile (npr.* Vila Rotonda*) su bile praktična, aktivna gospodarstva za bogate venecijanske obitelji koje su osiguravale osvježavajuća utočišta za ljeto. Upravo su ove paladijske vile poslužile kao uzor za engleske i američke ladanjske dvorce u 18. stoljeću.*

Procvat palače je doba baroka, kada su apsolutni vladari u strahu od gradskih pobuna podizali raskošne palače na selu odakle su okruženi svojim dvorjanima nastavljali sigurno upravljati zemljom (npr. *Versajska palača*). Tada su izgrađene mnoge i danas najpoznatije palače u europski metropolama. Te su palače imale prekrasne salone za dvorska slavlja ukrašene tapiserijama, zrcalima, slikama i kipovima koji su uzdizali kraljeve pobjede, podsjećali na velika djela rimskih careva (s kojima su se poistovjećivali) ili epizode iz grčke mitologije.

## Najpoznatije palače

* Dioklecijanova palača u Splitu, (Hrvatska)
* Dvorska kapela Karla Velikog u Aachenu, Njemačka
* Zabranjeni grad u Pekingu, Kina
* Alhambra u Granadi, Španjolska
* Palača Pitti u Firenci, Italija
* Palača Uffizi u Firenzi, Italija
* Dvorac Chambord, Francuska
* Dvorac Fontainebleau, Francuska
* Louvre u Parizu, Francuska
* El Escorial kod Madrida, Španjolska
* Versajska palača u Versaillesu, Francuska
* Belvedere (Beč), (Austrija)
* Schönbrunn u Beču, (Austrija)

## Povezano

* Vila
* Utvrda
* Fortifikacija
* Arhitektura renesanse
* Arhitektura baroka
* Paladijanizam

## Reference

## Literatura

* *Velike arhitekture svijeta*, urednik John Julius Norwich, Marjan tisak, Split, 2005. ISBN 953-214-266-5
* Marilyn Stokstad, *Art History (Wolume Two)*, Pearson Prentice Hill, New Jersey, 2005. ISBN 0-13-145529 Uneseni ISBN nije važeći.
* Jadranka Damjanov, *Likovna umjetnost 2*, Školska knjiga, Zagreb, 1994. ISBN 953-0-20203-2