Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ustavna kriza u Australiji 1975.

Spontani protest ispred gradske vijećnice u Sydneyju koji je započeo oko 18:45 sati, 11. studenog 1975. godine, nakon vijesti o smjeni Gougha Whitlama.
**Ustavna kriza u Australiji 1975. godine** (često nazivana samo "**Smjena**") danas se smatra najvećom političkom i ustavnom krizom u povijesti Australije. Kriza je kulminirala 11. studenog 1975. godine kada je generalni guverner Australije, Sir John Kerr, smijenio laburističkog premijera Gougha Whitlama i na njegovo mjesto postavio vođu oporbe, Malcolma Frasera.

Whitlamova vlada izabrana je 1972. godine s malom većinom u Predstavničkom domu, ali bez iste u Senatu. Izvanredni izbori 1974. godine donijeli su tek minimalne promjene. Dok je Whitlamova vlada sprovela cijeli niz reformi i radikalnih poteza, istovremeno je bila poljuljana brojnim skandalima i lošim političkim potezima. U listopadu 1975., Senat je iskoristio svoje ovlasti i odbio izglasati proračun Whitlamovoj vladi, što je dovelo do teške krize vlasti. Oporba je naglasila kako će nastaviti s odbijanjem proračuna sve dok Whitlam ne sazove nove izbore za Predstavnički dom, dok su istovremeno apelirali kod generalnog guvernera Kerra da smijeni Whitlama ukoliko ovaj odbije sazvati nove izbore. Whitlam je bio uvjeren kako ga Kerr neće smijeniti, a ovaj nije činio ništa kako bi pobudio premijerove sumnje.

Dana 11. studenog 1975., Whitlam je planirao sazvati izvanredne izbore za polovicu saziva Senata kako bi se stvari pokrenule. Kada je zatražio Kerrovu potporu, ovaj mu je odbio dati istu te ga je smijenio, a ubrzo je na njegovo mjesto postavio Malcolma Frasera. Fraser je morao djelovati brzo, prije nego svi laburistički članovi parlamenta saznaju za promjenu vlasti, te je uspio izglasati proračun, nakon čega je Kerr raspustio oba doma i raspisao nove izbore. Fraserova vlada pobijedila je s uvjerljivom većinom.

Događaji tokom ustavne krize doveli su tek do sitnih ustavnih promjena - Senat i dalje zadržava pravo odbijanja proračuna, a generalni guverner pravo na smjenu premijera. Ipak, ni Senat ni generalni guverner nisu koristili ta prava nakon 1975. godine. Kerr je zbog svog djelovanja naišao na snažne kritike članova ALP-a, rano je odstupio s mjesta generalnog guvernera i većinu svog života provao izvan Australije. Iako su se Whitlam i Fraser kasnije pomirili, Kerr, koji je umro 1991., ostaje omražen u određenim političkim krugovima.
# Katsushika Hokusai

| Katsushika Hokusai |
| --- |
| Katsushika Hokusai, autoportret iz 1839. godine |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Tokitarō 時太郎 Edo (danas Tokyo), Japan |
| Smrt | 10. maja 1849. (dob: 88) Edo (danas Tokyo), Japan |
| Nacionalnost | japanska |
| Opus |
| Polje | slikanje i Ukiyo-e drvorez |
| Znamenita djela |
| *Veliki val* |
| Influencija |
|
Od
* Katsukawa Shunshō, Kanō Masanobu
 |
|
Na
* Hiroshige
 |

*Ovo je japansko ime; porodično ime je* Katsushika*.*
**Kacušika Hokusai** (葛飾北斎, *Katsushika Hokusai*; vjerojatno 31. listopada 1760, Edo - današnji Tokio - 10. svibnja 1849) japanski slikar i drvorezac, jedan od najznačajnijih japanskih umjetnika.

Hokusaijevi su roditelji nepoznati. S tri godine bio je posvojen od Nakađime Isea. U dobi od osamnaest godina, nakon što je imao iskustva kao drvorezac, započeo je raditi u radionici Kacugave Šunsa. 1779. objavio je svoje prve radove. 1785. morao je napustiti radionicu, budući da nije slijedio umjetničke principe njegovog majstora.

Iako se Hokusai povezivao s različitim japanskim umjetničkim stilovima (poput Ukiyo-e), ostao je stilski neovisan. Dio svog života živio je u teškom siromaštvu pa je, i nakon što je sa svojim umjetničkim ostvarenjima mogao zarađivati novac, živio siromašno i opisao se na kraju svog života ponosno kao zemljoradnik.

Hokusai se tijekom cijelog svog života posvetio proširivanju svog umjetničkog izraza. Na samrtnoj postelji navodno je rekao:
*Da mi je nebo poklonio još pet života, bio bih veliki slikar.*

Hokusai je izradio isključivo pejzaže s motivom planine Fuji.
Njegova serija grafika iz 1834. godine, *Stotinu pogleda na planinu Fuji* (富嶽百景 *Fugaku Hyakkei*), smatra se za njegovo ponajbolje djelo i remek djelo pejzažnog slikarstva.

* *Putnici prelaze rijeku Oi*, 45. slika iz serije.
* *Crveni Fuji* iz *"36 pogleda nas planinu Fuji".*
* *Munje ispod vrha*, drvorez iz 1830.
* *Riba u brzaku*
* *Hodogaya na Tokaidu*
* *San ribarove žene*
* *Otok Tsukada u provinciji Musaši*

## Vanjske veze
# Instagram

|   remzi =  |
| --- |
| Održavač:
 | Kevin Systrom, Mike Krieger (Burbn, Inc.)
 |
| OS: | iOS 5.0 ili kasnije; Android 2.2 ili kasnije |
| Žanr:
 | fotografija i video
 |
| Licenca: | freeware |
| Vebsajt:
 | instagram.com |

**Instagram** (engleski: *Instagram*) je besplatna aplikacija koja svojim korisnicima omogućava obradu i deljenje fotografija na društvenim mrežama kao što su Fejsbuk, Tviter, Tambler, Fliker, Fourskver itd. putem Android i iOS platforme.

Instagram je kreiran i pokrenut u oktobru 2010. godine. U aprilu 2012. Facebook je kupio Instagram za otprilike jednu milijardu američkih dolara. Onlajn servis je veoma brzo pridobio veliku popularnost, sa više od 100 miliona aktivnih korisnika u februaru 2013. . Prvobitno je bio namenjen samo za uređaje poput Ajfonova, Ajpedova itd. U aprilu 2012. je postao dostupan i za uređaje sa Android operativnim sistemom.

Instagram je originalno servis za preradu fotografija, ali je u junu 2013. uvedeno i objavljivanje video-snimaka na istom servisu, trajanja do 15 sekundi.

## O aplikacijama

Na Instagram korisnici, kao što je već rečeno, mogu da ubacuju fotografije i kratke video - snimke i da ih potom objavljuju na drugim društvenim mrežama.

U 2012. godini Instagram se prvi put spominje kao društvena mreža. Korisnici su od tada omogućeni da se povežu sa drugim korisnicima koji imaju Instagram nalog i da prate sve njihove objave. Takođe, korisnici aplikacije mogu da u svoj profil „ubace“ i svoje lične podatke kao i da prave selekciju od objavljenih fotografija.

Pre objavljivanja fotografija, korisnik može da ih promeni uz određene filtere. Ti filteri menjaju boju fotografija, određeni dodaju ramove fotografiji itd.

Filteri koji se trenutno nalaze na Instagramu su:

* **Amaro **Mayfair **Rise **Valencia **Hudson **X-Pro II **Sierra **Willow **Lo-fi **Earlybird **Sutro **Toaster **Brannan **Inkwell **Walden **Hefe **Nashville **1977 **Kelvin Kolaž slike modifikovan sa 16 različitih filtera na Instagramu.
* Slika u originalnom obliku i prerađena u Instagramu.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice‍
# Podcast

**Podcast** je digitalna datoteka koja sadrži audio ili audio-video zapis koji se distribuira putem Interneta koristeći RSS tehnologiju, a namijenjen je gledanju (ili slušanju) na računalu, digitanom prijenosnom playeru poput iPoda ili televizije koristeći uređaje poput Apple TV-a.

Naziv podcast je složenica riječi POD (Personal On Demand) i engleske riječi broadcast. Iako su na početku podcasti bili isključivo audio datoteke, najčešće u mp3 formatu, danas se za podcast uglavnom smatraju video sadržaji. **Video-podcast** se još naziva i **vidcast**, a osobe koje se bave **podcastingom** se nazivaju **podcasteri**.

RSS agregatori specijalizirani za skidanje podcasta zovu se **podcatcheri**.

Prvim podcastom smatra se "The End Of Days" pokrenut 31. listopada 2003. godine.

## Korisni linkovi

* Slusaj Radio! Arhivirano 2010-05-14 na Wayback Machine-u - Indeks podcasta i zivih radio stanica u regionu
* Slušajte radio Arhivirano 2010-07-12 na Wayback Machine-u
# ARD

*Za ostale upotrebe, pogledajte ARD (razvrstavanje).*

**Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland**|  |
| Tip | Zemaljska radio, televizija i online |
| Zemlja |  Njemačka |
| Dostupnost | Njemačka svijet |
| Datum lansiranja | 5. jun 1950. |
| **Website** www.ard.de |

**ARD** (puno ime Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland – "Konzorcij javnih radiodifuznih institucija Savezne Republike Njemačke"), je krovna organizacija njemačkih regionalnih javnih radiodifuznih kompanija. Osnovana je godine 1950. u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj u nastojanju da se poratna radiodifuzija decentralizira.

Danas ARD upravlja nacionalnom televizijskom mrežom koja se od 1994. službeno zove *Das Erste* ("Prva"), a prije je bila poznata kao *ARD*. "Das Erste" je izraz koji se ranije koristio kako bi se ARD-ov program razlikovao od ZDF (Zweites Deutsches Fernsehen, osnovane 1963. godine), poznate kao "das Zweite" (druga).

Mreža ARD je počela emitiranje 1952. pod imenom *Deutsches Fernsehen* ("Njemačka televizija"), postavši *Erstes Deutsches Fernsehen* ("Prva njemačka televizija") s uvođenjem novog korporacijskog dizajna 1. oktobra 1984. ARD se prvenstveno emitira preko široke mreže TV-predajnika. ARD također posjeduje paket od tri digitalnih kandala (EinsFestival, EinsPlus i EinsExtra) te sudjeluje u produkciji kablovskih/satelitskih kanala Phoenix (informativno-dokumentarni program), KI.KA (program za djecu), 3sat (program za kulturu), i arte (francusko-njemački program za kulturu).

Konstitutivne radiodifuzne insitucije su BR, HR, MDR, NDR, Radio Bremen, RBB, SR, SWR, and WDR kao i međunarodni radio-TV program Deutsche Welle. Ukupno postoje 54 regionalnih i lokalnih radio-stanica i mreža, dvije nacionalne radio-stanice, te sedam regionalnih TV-mreža.

## Povezano

* Televizija u Njemačkoj
* Zweites Deutsches Fernsehen (drugi njemački TV-kanal)
# Magyar Televízió

**Magyar Televízió(MTV)** je naziv za državnu televizijsku kuću u Mađarskoj.

S emitiranjem je započela 1.5. 1957., a dvije godine kasnije je već imala 50.000 pretplatnika s TV-prijemnicima. S vremenom se etablirala kao jedna od najpopularnijih TV-stanica u nekadašnjem Istočnom bloku.

Nakon dolaska demokracije i pojave privatnih TV-stanica je počela gubiti publiku. Godine 2001. je vlada odlučila ukinuti obaveznu TV-pretplatu, te se danas financira neposredno iz budžeta, odnosno preko reklama.

Rano ujutro 19.9. 2006. zgrada Mađarske televizije je napadanuta i demolirana od strane demonstranata, koji su zahtijevali ostavku premijera Ferenca Gyurcsanyja.

## Vanjske veze

* MTV Online (mađarski)
# Antitrust

*Za ostale upotrebe, pogledajte Antitrust (razvrstavanje).*
**Antitrust** je izraz kojim se označavaju sve djelatnosti države u svrhu suzbijanja oblika poslovne prakse od strane privatnih osoba ili kompanija koji se smatraju štetnim po tržišno natjecanje ili predstavljaju nepošten odnos prema potrošačima. Te su aktivnosti najčešće regulirane posebnim zakonima koje tvore antitrustovno pravo, a čiju provedbu nadgledaju posebne agencije za regulaciju tržišta.

Izraz antitrust je došao iz engleskog jezika, odnosno SAD gdje su početkom 20. vijeka doneseni prvi zakoni protiv trustova, odnosno kartela. U drugim zemljama, pogotovo u Evropskoj Uniji, koristi se izraz natjecateljsko pravo.
# Mountain Park, Georgia

| Mauntin Park (Džordžija) engleski: *Mountain Park* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Džordžija
 |
| Okrug
 | Fulton
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 547
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Mauntin Park (Džordžija)
 |
| Mauntin Park (Džordžija)Mauntin Park (Džordžija) (Sjedinjenih Država)
 |

**Mauntin Park (Džordžija)** (engleski: *Mountain Park*) je grad u američkoj saveznoj državi Džordžija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 547 stanovnika.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 547 stanovnika, što je 41 (8,1%) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 476 (94,1%)
 | 518 (94,7%)
 |
| Afroamerikanci
 | 8 (1,6%)
 | 4 (0,7%)
 |
| Azijati
 | 2 (0,4%)
 | 2 (0,4%)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 7 (1,4%)
 | 17 (3,1%)
 |
| Ukupno
 | 506
 | 547
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Pittsburgh Steelers

**Pittsburgh Steelers** je profesionalni tim američkog fudbala sa sjedištem u Pittsburghu. Trenutno pripadaju Sjevernoj diviziji Američke football konferencije (AFC) u Nacionalnoj football ligi (NFL). Tim je dosada šest puta nastupao na Super Bowlu i pobijedio pet puta, odnosno trinaest puta u finalu AFC pobijedivši šest puta.

Originalni naziv tima bio je **Pittsburgh Pirates**, a godine 1933. su se zajedno s Philadelphia Eaglesima i bivšim Cincinnati Redsima priključili NFL-u kao pridruženi tim, nakon što je Art Rooney, Sr. platio članarinu od $2,500. Tim je godine 1941. preimenovan u Steelerse kako bi naglasio radničko porijeklo svojih navijača - stanovnika grada poznatog po industriji čelika.
# Jonesboro, Georgia

| Džounsboro (Džordžija) engleski: *Jonesboro* |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Džordžija
 |
| Okrug
 | Klejton
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 4.724
 |
| Gustina stanovništva
 | 69,5 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 280 m
 |
| Površina
 | 6,8 km²
 |
| Kopnena površina
 | 6,7 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,1 km²
 |
|   |
| Džounsboro (Džordžija)Džounsboro (Džordžija) (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 770
 |
| ZIP kod
 | 30236-30238
 |
| FIPS kod
 | 13-42604
 |

**Džounsboro (Džordžija)** (engleski: *Jonesboro*) je grad u američkoj saveznoj državi Džordžija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 4.724 stanovnika.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 4.724 stanovnika, što je 895 (23,4%) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 2.279 (59,5%)
 | 1.483 (31,4%)
 |
| Afroamerikanci
 | 1.179 (30,8%)
 | 2.749 (58,2%)
 |
| Azijati
 | 28 (0,7%)
 | 101 (2,1%)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 289 (7,5%)
 | 341 (7,2%)
 |
| Ukupno
 | 3.829
 | 4.724
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Norcross, Georgia

| Norkros (Džordžija) engleski: *Norcross* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Džordžija
 |
| Okrug
 | Gvinet
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 9.116
 |
| Gustina stanovništva
 | 86,0 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 319 m
 |
| Površina
 | 10,6 km²
 |
| Kopnena površina
 | 10,6 km²
 |
| Vodena površina
 | 0 km²
 |
|   |
| Norkros (Džordžija)Norkros (Džordžija) (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 770
 |
| ZIP kod
 | 30000-30099
 |
| FIPS kod
 | 13-55776
 |

**Norkros (Džordžija)** (engleski: *Norcross*) je grad u američkoj saveznoj državi Džordžija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 9.116 stanovnika.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 9.116 stanovnika, što je 706 (8,4%) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 2.717 (32,3%)
 | 2.448 (26,9%)
 |
| Afroamerikanci
 | 1.751 (20,8%)
 | 1.801 (19,8%)
 |
| Azijati
 | 513 (6,1%)
 | 1.167 (12,8%)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 3.442 (40,9%)
 | 3.591 (39,4%)
 |
| Ukupno
 | 8.410
 | 9.116
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Norcross, Georgia** |

* United States Census Bureau
# Intel

|  |
| --- |
| **Intel Corporation** |
|  |
| Vrsta
 | javna (NASDAQ: INTC
 |
| Osnovana
 | 1968.
 |
| Trenutno sjedište
 | Santa Clara, Kalifornija, SAD (ustanovljena kompanija u Delawareu SAD)
 |
| Ključne osobe | Paul Otellini, CEO Craig Barrett, Chairman |
| Industrija | Poluvodiči |
| Proizvodi | Mikroprocesori Flash memorije chipsetovi matičnih ploča Kratice za mrežno povezivanje Bluetooth chipsetovi |
|
Prihod |  35,7 milijardi USD$ |
| Operativni prihod |  5,7 milijardi USD$ |
| Neto dobit |  5 milijardi USD$ |
| Broj zaposlenih | 94.200 |
| Slogan | "Leap ahead" |
| Web-stranica | www.intel.com |

**Intel** je multinacionalna kompanija koja je pionir računarstva, te je najviše poznata po proizvodnji procesora (Pentium i Celeron su najpoznatija imena njihovih procesora). Osim procesora Intel se bavi proizvodnjom matičnih ploča, čipseta, mrežnih kartica, modema, i ostalih računarskih komponenti. Intel je osnovan 1968. od strane Gordon E. Moore-a (hemičar i fizičar) i Roberta Noyce-a (fizičar koji je radio na izumu integrisanog kola), obojica su napustila Fairchild Semiconductor da bi osnovali Intel. Isti slučaj se desio sa osnivanjem AMD jer su njegovi osnivači upravo radili u Fairchild-u.

## Zasluge Intel-a

Intel je začetnik modernih procesora, bili su prvi koji su napravili procesor na jednom čipu (1971. godine), procesor se zvao **Intel 4004**. Iako je mogućnostima bio siromašan i u to vrijeme, bio je revolucionaran jer je sve sadržavao u jednom čipu, te je bio veoma malen. Prvi proizvodi koje je Intel pravio su bile RAM memorije. Intel je zaslužan i za x86 arhitekturu procesora na kojoj se danas temelji većina procesora, između ostalog i AMD, dok još postoje i IBM, NEC, Transmeta i VIA procesori.

## Najpoznatiji procesori

8086 procesor, začetnik x86 procesora
Trenutno najjača serija procesora u svijetu - Core 2 Duo
Do pojave Pentium marke procesora (što je ustvari samo marketinško ime) procesori su se obilježavali brojevima, a sve je počelo od prvog x86 temeljenog procesora 8086 (1978. godine), te su se kasnije dodavali brojevi ispred 86, od čega i potiče ime arhitekture x86. Prije Pentiuma najpoznatiji procesori su bili 80286, 80386 te 80486, da bi Intel uveo novo ime (mnogo jednostavnije i privlačnije) Pentium, koji slovi za najpoznatiju marku procesora ikad, osim njega imamo Celeron, praktično oslabljenu verziju Pentiuma.

## Procesori

Lista najpoznatijih Intel-ovih procesora:

* Intel 4004
* Intel 8086
* Intel 80286
* Intel 80386
* Intel 80486
* Intel Pentium (I,II,III,IV)
	+ Oslabljene verzije Pentiuma - Celeron
* Itanium
* Xeon