Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Arte Povera

Mario Merz, *Igloo di pietra*, 1982.
**Arte Povera** (*siromašna umjetnost*) je umjetnički pokret moderne umjetnosti. Pojam *Arte Povera* uvodi kritičar Germano Celant 1967. godine za grupu italijanskih umjetnika koji su počeli djelovati kasnih 1960-ih.

Djela *art povera* su prostorne umjetničke instalacije sastavljene od elemenata "siromašnih" i svakodnevnih materijala kao što su zemlja, drvo, staklo, kamenja, željeza, novina i sličnih materijala. Upotreba svakodnevnih, jeftinih i jedostavnih materijala je i protest protiv komercijalizacije umjetnosti. Umjetnici pokušavaju razbiti dihotomiju između umjetnosti i života, na taj način da koriste trivijalne i uglavnom neupadljive materijale neke zatečene situacije, da bi na ovoj nezapaženoj realnosti naznačili promjenu u izgledu do koje dolazi kada kreativan plan izmjeni uslove jedne situacije i odredi ih na nov način.

Michelangelo Pistoletto je jedan od najpoznatijih predstavnika ovog pokreta. Počevši od 1962. godine, Pistoletto slika na ogledalima da bi povezao nepomičnost slike sa stalno promjenljivom stvarnosti u kojoj se djelo nalazi. Ovim se stvara fizička interakcija između umjetničkog djela i njegova posmatrača. Kasnih šezdesetih Pistoletto suprostavlja naizgled nepovezane predmete, kombinujući klasične i savremene karakteristike. Kod djela *Venere dronjaka* Pistoletto stvara snažan kontrast između antičkog kiparstva i vedro obojenih krpa.

U *arte poveru* umjetnici se nisu ograničili na zapadnu civilizaciju, od 1968. godine, na primjer, Mario Merz radi svoje poznate igloe (*Double Igloo*, *What's to be done* i dr.), pozivajući se na nomade, kojim se divio jer su se dobro prilagodili svojoj sredini. Merz gradi igloe iz obilja tehnoloških i prirodnih materijala, uključujuću metal, staklo, vosak, zemlju i drvo. Ovaj eklekticizam u stvari naglašava bitnu razliku između homogenih tradicionalnih kultura i pluralističke moderne.

## Najpoznatiji umjetnici

* Alighiero Boetti
* Gilberto Zorio
* Giulio Paolini
* Giuseppe Penone
* Jannis Kounellis
* Luciano Fabro
* Mario Merz
* Marisa Merz
* Michelangelo Pistoletto
* Pino Pascali

## Literatura

* *Mali leksikon umetnosti 20. veka*, Beograd, 1974.

## Vanjske veze

* "Arte Povera" *Glossary of Art, Architecture & Design, 1945.* ((en))
* Germano Celant, Arte povera, history and stories Arhivirano 2012-04-15 na Wayback Machine-u ((it))
* Walker Art Museum exhibit, 2001-2002 Arhivirano 2009-07-14 na Wayback Machine-u ((en))
* Studio International magazine review of Arte Povera exhibit Arhivirano 2011-09-15 na Wayback Machine-u ((en))
* MoMA - "Arte Povera" ((en))
* The Art Story - "Arte Povera" ((en))
# Shotacon

**Shotacon** (japanski: ショタコン, *, shotakon*?) je japanska skraćenica za **Shōtarō kompleks**, izraz koji opisuje afinitet ili seksualnu preferencu prema pre-adolescentnim dječacima. Izvan Japana shotacon se prije svega odnosi na umjetnička i druga djela koja prikazuju Shōtarō likove (*shote*) na pretjerano sladunjav način ili sa seksualnim aluzijama. Sam izraz "Shōtarō" vuče porijeklo od glavnog lika u mangi *Tetsujin 28-go* (1956-1966), energičnopg prepubescentnog dječaka-detektiv.

Shotacon likovi se danas često pojavljuju u obliku pornografskog doujinshija ili kao fanservice u anime filmovima. Kao i ženski ekvivalent lolicon, najeksplicitniji oblici shotacona često prikazuju seksualno zlostavljanje djece te su predmet zakonskih zabrana i/li kontroverzi.

## Reference

## Vanjske veze

* Comipedia, Shota manga anthologies Arhivirano 2010-12-14 na Wayback Machine-u
# Partizanski film

**Partizanski film** je naziv za specifični (pod)žanr igranog, odnosno ratnog filma koji se razvio u socijalističkoj Jugoslaviji. Karakteristike su mu bile da je radnjom bio smješten u Jugoslaviju u periodu drugog svjetskog rata, odnosno prikazivao aktivnosti partizana, po čemu je i dobio svoje kolokvijalno ime. Ispočetka zamišljen isključivo kao propagandno sredstvo tadašnjeg režima, koga je veličao i opravdavao podsjećajući publiku na dramatične okolnosti njegovog dolaska na vlast, s vremenom je, zahvaljujući labavljenju cenzure i većoj izloženosti uticajima Hollywooda i drugih svjetskih kinematografija dobio nešto komercijalnije sadržaje - uz manje inzistiranja na sirovoj ideološkoj propagandi, a više na akciji i humoru - te razvio vlastitu ikonografiju i neslužbena "pravila" poput američkog westerna i japanskog Jidaigekija.

S vremenom su se partizanski filmovi počeli snimati ne samo za domaću, nego i za stranu publiku, pri čemu je najveći uspjeh postignut u zemljama Trećeg svijeta i onima koji iz ideoloških razloga nisu smjeli uvoziti američke i druge zapadne filmove. Kao karakteristični primjer se navodi *Valter brani Sarajevo*, koji je po nekim statistikama zahvaljujući prikazivanju u tadašnjoj Kini bio najgledaniji film svog vremena. Iz tog perioda potiče i neslužbeni naziv *gibanica vestern*, koji se, međutim, nije uvriježio.

Dok je s jedne strane kod partizanskog filma bila primjetna komercijalizacija, pa i anakronističko povlađivanje modnim i drugim trendovima popularne omladinske kulture u poratnom periodu - za što su najkarakterističniji primjer *Otpisani* 1970-ih - dio filmaša je žanr koristio kako bi se kroz njega kritički govorilo o tadašnjem jugoslavenskom režimu odnosno dovodio u pitanje neke od službenih istina. U tome je najdalje otišao *Zaseda*, film Živojina Pavlovića iz 1969. godine. koji pobjedničke partizane prikazuje kao negativce. *Zaseda* je zbog toga bila zabranjena, a slična je sudbina zadesila i *U gori raste zelen bor* iz 1971.

Partizanski filmovi su se postepeno prestali snimati 1980-ih, da bi potpuno nestali s raspadom Jugoslavije. Nakon što su neko vrijeme u nekim dijelovima bivše države bili neslužbeno zabranjeni, s vremenom su ponovno stekli popularnost kao svojevrsni oblik kulturne jugonostalgije.

Partizanski filmovi su, također, imali uticaja i na neka ostvarenja izvan jugoslavenskih granica, pri čemu se kao primjer navodi *Patriot*, historijski film Rolanda Emmericha iz 2000. godine.

## Veze

* Ostern
* Zapata western
* Euro War
# Ostern

**Ostern** (od njemačke riječi "Ost" za istok i riječi *western*) je izraz kojim su se opisivala dva različita, ali srodna žanra igranih filmova karakterističnih za Sovjetski Savez i države Istočnog bloka. Osim tog izraza su se koristili još i izrazi **crveni western** i **eastern**. Dva osnovna oblika su bili:

* "pravi" crveni westerni, sa radnjom smještenom na američki Divlji Zapad, obično sa svojevrsnim parodijskim ili sličnim "odmakom" u odnosu na holivudske westerne; bili su više karakteristični za istočnoevropske kinematografije kao što su istočnonjemačka i čehoslovačka, nego za SSSR; kao primjer se navodi čehoslovački film *Lemonade Joe* iz 1964. godine;
* isterni ili osterni, odnosno akcijski filmovi s radnjom smještenom na kavkaske planine, srednjoazijske pustinje, Sibir, stepe ili neke druge nepristupačne ili egzotične lokacije u doba ili neposredno nakon ruskog građanskog rata; protagonisti su najčešće bili usamljeni pripadnici Crvene armije ili Čeke prisiljeni da se bore protiv brojčano nadmoćnih belogardejaca, muslimanskih gerilaca, bandita ili imperijalističkih najamnika; najpoznatiji primjer je *Bijelo sunce pustinje* iz 1970. godine, koji danas uživa kult-status na području bivšeg SSSR-a.

## Povezano

* Partizanski film
* Zapata western
# Austin, Texas

| Austin
 |
| --- |
|  Panorama grada |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Gradonačelnik
 | Marc Ott
 |
| Savezna država
 |  Texas
 |
| Okrug
 | Travis, Williamson, Hays
 |
| Osnovan
 | 1835.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 790 390
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6 (UTC-5)
 |
| Površina
 | 704 km² km²
 |
| AustinAustin (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 512 / 737
 |
| ZIP kod
 | 78701-78705, 78708-78739, 78741-78742, 78744-78769
 |
| FIPS kod
 | 48-05000
 |
| GNIS kod
 | 1384879
 |
| Web-stranica
 | www.austintexas |

**Austin** je glavni grad američke savezne države Teksas. Sa svojih 790 390 stanovnika, koliko ih je živjelo 2010. kad je izvršen popis*Austin* je četvrti grad po veličini u Teksasu.

## Geografija

*Austin* leži u donjem toku rijeke Colorado na njezinim sjevernim obalama.

## Historija

Lokacija gdje se nalazi današnji *Austin* odabrana je 1839. kao najbolja za izgradnju budućeg glavnog grada, od ponuđenih sedam.

Naselje se ispočetka zvalo *Waterloo*, ali je promjenjeno u *Austin* po prezimenu Stephena Austina (1793. - 1836.) oca Teksasa, i prvog sekretara te države. Naselje je vrlo brzo izraslo u veliki grad tokom druge polovice 19. vijeka, tako da je 1883. osnovan *Univerzitet Teksas* (University of Texas).

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Bijelci
 | 347.554 (52.9%)
 | 385.271 (48.7%)
 |
| Afroamerikanci
 | 65.956 (10.0%)
 | 64.406 (8.1%)
 |
| Azijati
 | 30.960 (4.7%)
 | 49.864 (6.3%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 200.579 (30.5%)
 | 277.707 (35.1%)
 |
| Ukupno
 | 656.562
 | 790.390
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2005-05-12 na Wayback Machine-u (`en`)
# Fort Irwin, California

*Za ostale upotrebe, pogledajte Fort Irwin (razvrstavanje).*

| Fort Irwin
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Kalifornija
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 8.845
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-8, leti UTC-7
 |
| Fort IrwinFort Irwin (Sjedinjenih Država)
 |

**Fort Irwin** je naseljeno područje za statističke svrhe u američkoj saveznoj državi Kalifornija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 8.845 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | . (.%)
 | 4.567 (51,6%)
 |
| Crnci
 | . (.%)
 | 1.086 (12,3%)
 |
| Azijati
 | . (.%)
 | 402 (4,5%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | . (.%)
 | 2.261 (25,6%)
 |
| Ukupno
 | .
 | 8.845
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Ocenjivanje

**Ocenjivanje** ili **evaluacija** (francuski: *évaluation*) procenjivanje je neke vrednosti ili pojave po nekom utvrđenom kriterijumu ili standardu. To je procena unapred projektovanih i planiranih aktivnosti nekih pojedinaca, grupa ili institucija i njihovih rezultata. Evaluacija nije samo završna procena nekog projekta ili programa, već može biti i procena u svim fazama planiranja i socijalnih aktivnosti.

## Literatura

*

Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.

## Vanjske veze
# BitTorrent

Ilustracija BitTorrent protokola
**BitTorrent** ima dva značenja:

* BitTorrent je naziv peer to peer protokola za dijeljenje i razmjenu datoteka. Svaka datoteka koja se želi dijeliti mora se indeksirati (datoteka se dijeli na jednake dijelove, od 16kB pa sve do 4MB, radi se SHA-1 *checksum* svih dijelova, i rezultirajuća datoteka se snima na poslužitelj torrent datoteka). Potom se osoba koja dijeli datoteku prijavljuje na *tracker* poslužitelj i tad je moguće da svi oni koji su našli torrent na indeks-poslužitelju počnu dijeliti datoteku, prvo od izvora, a poslije i međusobno.

## BitTorrent programi

Danas postoji mnoštvo BitTorrent aplikacija za razne operativne sisteme, a najpoznatiji su:

* Azureus
* BitTornado
* BitTorrent (više o njemu pogledajte niže na ovoj stranici)
* eDonkey2000
* µTorrent

## BitTorrent klijent

BitTorrent klijent je naziv programa pomoću kojega možemo dijeliti (bilo *skidati* bilo *uploadati*) sadržaje sa interneta, poput filmova i muzike. Postoji više vrsta indeks-torrent poslužitelja koji pružaju tu uslugu besplatno, bez registracije. Moguće ih je skinuti sa interneta, s bilo koje stranice orijentisane na tu temu.
# Xbox One

Logotip konzole
Prvo izdanje Xboxa One s Kinect dodatkom
**Xbox One** igraća je konzola američke tvrtke Microsoft koja je najavljena 21. maja 2013. godine. Nasljednica je Xboxa 360, a na tržištu natječe se sa Sonyjevom konzolom PlayStation 4 i Nintendovim Switchem.

Xbox One napušta računarsku arhitekturu temeljenu na PowerPC-u korištenu u Xboxu 360 i vraća se na arhitekturu x86, korištenu i u prvom Xboxu. Sadrži AMD-ov procesor Accelerated Processing Unit temeljen na skupu naredbi x86-64. Upravljač (engl. *controller*) Xboxa One je redizajniran u odnosu na upravljač Xboxa 360. Stavljen je veći naglasak na računarstvo u oblaku i društvene mreže, te su dodane mogućnosti snimanja igre i dijeljenja snimki igre u stvarnom vremenu na servisima kao što su Mixer i Twitch.tv. Igre se mogu igrati kada je korisnik udaljen od same konzole pomoću lokalne mreže na podržanim računalima sa sustavom Windows 10. Podržani su Blu-ray optički diskovi i prikaz televizijskog programa digitalne zemaljske televizije. Konzola opcionalno dolazi s redizajniranim Kinectom, zvanim "Kinect 2.0" u marketinškim materijalima, koji podržava poboljšano praćenje pokreta i prepoznavanje govora.

Kritičari su uglavnom pozitivno doživjeli novi upravljač, multimedijske mogućnosti i upravljanje govorom. Hvalili su kako je konzola pouzdanija od prethodne zbog novog dizajna koji čini konzolu tišom i hladnijom. Kritizirana je niža razina grafike igara u odnosu na PlayStation 4, kao i neituitivni grafički korisnički interfejs. Naknadna softverska ažuriranja donijela su pozitivne promjene u sučelju.

Originalni Xbox One zamijenio je **Xbox One S** 2016. godine. Xbox One S manji je u odnosu na prvu inačicu i donosi podršku za HDR10 i reprodukciju videosadržaja u 4K rezoluciji. U studenom 2017. godine izdana je nova inačica s nadograđenim hardverom, **Xbox One X**, koja donosi podršku za igre u 4K rezoluciji.

## Reference
# San Bruno, California

*Za ostale upotrebe, pogledajte San Bruno (razvrstavanje).*

| San Bruno
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Kalifornija
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 41.114
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-8, leti UTC-7
 |
| San BrunoSan Bruno (Sjedinjenih Država)
 |

**San Bruno** je grad u američkoj saveznoj državi Kalifornija. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 41.114 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 18.822 (46,9%)
 | 14.781 (36,0%)
 |
| Crnci
 | 807 (2,0%)
 | 942 (2,3%)
 |
| Azijati
 | 7.506 (18,7%)
 | 10.423 (25,4%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 9.686 (24,1%)
 | 12.016 (29,2%)
 |
| Ukupno
 | 40.165
 | 41.114
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Esej

**Esej** je kraća prozna vrsta u kojoj se obrađuje različita tematika, bilo iz života ili iz znanosti, na način koji uključuje razmišljanje i zaključivanje, ali također ima i sposobnost umjetničkog oblikovanja. Naziv "esej" dolazi od francuske riječi *essai*, što znači ogled. U eseju do izražaja dolazi osobni stav pisca, njegov izbor problema o kojima piše i njegov vlastiti način izlaganja i zaključivanja, ali moraju biti prisutne i vrijednosti koje pripisujemo znanosti i filozofiji: određena dosljednost u zaključivanju, uviđanje važnosti nekih tema i sklonost prema misaonoj razradi problematike. Esej je često posvećen upravo književnosti, pa se njemu na umjetnički vrijedan način obrađuju teme kojima se bavi znanost o književnosti.
Začetnik esejističke proze je Michel de Montaigne, koji u svojem djelu Eseji obrađuje najrazličitije teme na način svojstven esejističkom pristupu.
# Metrički navoj

Metrički navoj s trokutastim profilom ISO
**Metrički navoj** s trokutastim ISO profilom ima teorijski profil jednakostraničnog trokuta s kutom profila navoja 2β = 60°. Razlikuju se normalni i fini metrički navoji. **Normalni metrički navoji** se najviše upotrebljavaju u općoj strojogradnji, a prvenstveno kod pričvrsnih vijaka i matica. Fini metrički navoji koriste se u slučajevima kada se traži što manje slabljenje elemenata vijčanog spoja, velika sigurnost od odvijanja, mali i točni pomaci vijka ili matice u aksijalnom smjeru itd.

Osnovni profil navoja vijaka s metričkim navojem standardiziran je prema ISO 261, a dimenzije navoja prema ISO 724, odnosno DIN 13 T1 (normalni navoj) i DIN 13 T12 (fini navoj). Navoji su podijeljeni u tri reda prioriteta. Prvenstveno se koriste navoji **prvog reda prioriteta**, u posebnim slučajevima navoji drugog reda prioriteta, a samo iznimno trećeg.

Normalni metrički navoji označavaju se slovom M i nazivnim promjerom navoja *d* u mm, npr. M 20. Kod finih metričkih navoja uz oznaku se još dodaje i veličina koraka *P* u mm, npr. M 20 × 1,5. Ako se radi o lijevom navoju, oznaci navoja dodaje se i međunarodna oznaka LH (engl. *left-hand*), npr. M 20 X 1,5 LH.

| Nazivni promjer *D* (mm)
 | Korak navoja *P* (mm)
 |
| --- | --- |
| Prvi red prioriteta | Drugi red prioriteta | normalni | fini
 |
| 1 |  | 0,25 |  |
| 1,2 |  | 0,25 |  |
|  | 1,4 | 0,3 |  |
| 1,6 |  | 0,35 |  |
|  | 1,8 | 0,35 |  |
| 2 |  | 0,4 |  |
| 2,5 |  | 0,45 |  |
| 3 |  | 0,5 |  |
|  | 3,5 | 0,6 |  |
| 4 |  | 0,7 |  |
| 5 |  | 0,8 |  |
| 6 |  | 1 |  |
|  | 7 | 1 |  |
| 8 |  | 1,25 | 1
 |
| 10 |  | 1,5 | 1,25 ili 1 ili 0,75
 |
| 12 |  | 1,75 | 1,5 ili 1,25
 |
|  | 14 | 2 | 1,5
 |

| Nazivni promjer *D* (mm)
 | Korak navoja *P* (mm)
 |
| --- | --- |
| Prvi red prioriteta | Drugi red prioriteta | normalni | fini
 |
| 16 |  | 2 | 1,5
 |
|  | 18 | 2,5 | 2 ili 1,5
 |
| 20 |  | 2,5 | 2 ili 1,5
 |
|  | 22 | 2,5 | 2 ili 1,5
 |
| 24 |  | 3 | 2
 |
|  | 27 | 3 | 2
 |
| 30 |  | 3,5 | 2
 |
|  | 33 | 3,5 | 2
 |
| 36 |  | 4 | 3
 |
|  | 39 | 4 | 3
 |
| 42 |  | 4,5 | 3
 |
|  | 45 | 4,5 | 3
 |
| 48 |  | 5 | 3
 |
|  | 52 | 5 | 4
 |
| 56 |  | 5,5 | 4
 |
|  | 60 | 5,5 | 4
 |
| 64 |  | 6 | 4
 |

## Izvori
# Pong

| Pong |
| --- |
| Igra Pong |
| Razvoj | * Atari, Inc.
 |
| Izdavač(i) | Atari Inc. |
| Dizajner(i) | Allan Alcorn |
| Platform(e) | Arkadna |

**Pong** je naziv za računalnu igru koju je razvila tvrtka Atari 1972. Ova igra je pokrenula razvoj industrije računalskih igara. Ovu igru je razvio Nolan Bushnell.
# Genetički inženjering

**Genetički inženjering** (tehnologija rekombinovane DNK) obuhvata metode veštačkog obrazovanja novih kombinacija naslednog materijala. Činjenica da je genetički kod univerzalan omogućuje da se genetički materijal jednog organizma prenosi u drugi. Time se dobija organizam sa drugačijom kombinacijom gena, čija se DNK naziva hibridna (rekombinovana) i u prirodi se normalno nikada ne nalazi.

U zavisnosti od toga koji se deo genetičkog materijala prenosi razlikuje se:

* genski;
* hromozomski;
* genomski inženjering

U prvom se manipuliše genima, u drugom hromozomima, a u trećem celim garniturama hromozoma.

Tehnika ove metode se može objasniti na primeru bakterijske sinteze humanog (ljudskog) insulina. Suština ove tehnike je da se humani gen za insulin ugradi u plazmid bakterijske ćelije. Bakterije će zatim po uputstvu tog gena proizvoditi humani insulin.

Postupak je sledeći:

* isecanje željenog gena iz humane DNK uz pomoć enzima koji će preseći DNK na tačno određenim mestima; enzimi koji ovo omogućuju su restrikcione endonukleaze (*makaze*)
* presecanje plazmida istom restrikcionom endonukleazom kojom je isečena humana DNK
* posle dejstva r. endonukleaza krajevi isečaka postaju *lepljivi* – pošto su jednolančani teže da hibridizuju sa sebi komplementarnim lancima;
* humani gen odnosno njegovi jednolančani *lepljivi* krajevi hibridizuju sa krajevima isečenog plazmida;
* ligaza (*lepak*) spaja hibridizovane molekule pri čemu postaje rekombinovana (hibridna) DNK;
* umnožavanjem bakterija i plazmid se u njima replikuje, tako da se u svakoj bakteriji dobije nekoliko stotina plazmida;
* bakterija sada može da sintetiše humani insulin.

## Literatura

* British Medical Association (1999). *The Impact of Genetic Modification on Agriculture, Food and Health*. BMJ Books. ISBN 978-0-7279-1431-6.
* Donnellan, Craig (2004). *Genetic Modification (Issues)*. Independence Educational Publishers. ISBN 978-1-86168-288-8.
* Morgan, Sally (2003). *Superfoods: Genetic Modification of Foods (Science at the Edge)*. Heinemann. ISBN 978-1-4034-4123-2.
* Smiley, Sophie (2005). *Genetic Modification: Study Guide (Exploring the Issues)*. Independence Educational Publishers. ISBN 978-1-86168-307-6.
* Watson, James D. (2007). *Recombinant DNA: Genes and Genomes: A Short Course*. San Francisco: W.H. Freeman. ISBN 978-0-7167-2866-5.
* Weaver Sean, Morris Michael (2003). *An Annotated Bibliography of Scientific Publications on the Risks Associated with Genetic Modification*. Wellington, N.Z.: Victoria University.
* Zaid, A; H.G. Hughes, E. Porceddu, F. Nicholas (2001). *Glossary of Biotechnology for Food and Agriculture - A Revised and Augmented Edition of the Glossary of Biotechnology and Genetic Engineering. Available in English, French, Spanish, Arabic*. Rome, Italy: FAO. ISBN 978-92-5-104683-8.

## Vanjske veze

* GMO Safety - Information about research projects on the biological safety of genetically modified plants. Arhivirano 2006-12-13 na Wayback Machine-u
* GMO-compass, news on GMO en EU Arhivirano 2008-07-19 na Wayback Machine-u