Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Univerzitet u Chicagu

*Za ostale upotrebe, pogledajte Univerzitet u Chicagu (razvrstavanje).*

| University of Chicago |
| --- |
|  |
| Historija |
| Moto | *Crescat scientia; vita excolatur* (Latin) |
| Moto (sh.) | Neka znanje raste od više prema više; i neka se tako ljudski život obogati |
| Osnivanje | 1891. |
| Generalno |
| Vrsta | Privatni, bez religijske denominacije, za oba spola |
| Budžetski izdatak | 6,5 milijardiUS $  |
| Administracija |
| Predsjednik | Robert Zimmer |
| Akademsko osoblje | 2.168 |
| Admin. osoblje | 14.772 zaposlenika (uključujući Medicinski centar) |
| Studenti |
| Broj studenata   – dodiplomci   – diplomci |  4.901 9.820 |
| Boje | Tamnocrvena i bijela           |
| Sportovi | NCAA Divizija III UAA |
| Nadimak | Maroons |
| Maskota | Feniks |
| Lokacija |
| Sjedište   – grad   – savezna država |  Chicago IL |
| Kampus | urbano, 211 akri (850,000 m²) |
| Službene stranice |
| www.uchicago.edu |

**Univerzitet Chicaga** (*University of Chicago*) je privatni univerzitet smješten u Hyde Parku, četvrti grada Chicaga u SAD. Godine 1891. ga je utemeljio naftni magnat John D. Rockefeller, a Univerzitet kao datum osnivanja tradicionalno navodi 1. jul 1891. kada je William Rainey Harper postao predsjednik i prvi član nastavnog osoblja. Univerzitet Chicaga je nastavu započeo 1. oktobra 1892. Univerzitet Chicaga je bio jedan od prvih univerziteta u SAD zamišljen kao kombinacija američkog koledža liberalnih umjetnosti i njemačkog istraživačkog univerziteta. Poznat je po svojim rigoroznim standardima akademskih stipendija i intelektualnom životu, te je u šali stekao reputaciju škole "gdje zabava odlazi umrijeti."

Univerzitet Chicaga je do danas povezan s 82 dobitnika Nobelove nagrade te se smatra jednim od najprestižnijih univerziteta na svijetu. Kroz historiju je bio poznat po jezgrovnom kurikulumu za mlade studente koga je razvio Robert Hutchins 1930-ih, kao i po utjecajnim intekelektualnim pokretima kao što su Čikaška škola ekonomije, Čikaška škola sociologije i pokret Ekonomske analize prava. Univerzitet Chicaga je također poznat i kao mjesto gdje je provedena prva umjetno izazvana nuklearna reakcija. Također služi i kao sjedište Odbora za društvenu misao, interrdisciplinarnog istraživačkog programa, i najvećeg univerzitetskog lista u SAD.

## Povezano

* Visoko obrazovanje u Sjedinjenim Američkim Državama
* Akreditacija institucija za visoko obrazovanje u SAD-u

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica ((en))
# Grafiti

**Grafiti** su skrabotine likovno ili pismeno izrazene na javnim povrsinama.
Reč grafiti je nastala od italijanske reči "graffito" sto znači škrabati, a koren vuče od stare grčke reči "graphein" koja znači pisati.

Postoje još od stare Grčke i Rima, a savremena istorija grafita počela je 1968. kada grafiti počinju da se javljaju po njujorškom metrou. Iako su za crtače i uživaoce grafiti oni umetničko delo, u mnogim zemljama su zabranjeni zakonom i tretiraju se kao vandalizam.
# John Barth

**John Simmons Barth** (Cambridge, Maryland, 27.5. 1930.) je američki romanopisac i novleist, poznat po postmodernističkim i metraproznim djelima.

Obrazovanje je stekao na Juilliardu i Univerzitetu Johns Hopkins, gdje je 1952. za potrebe magistarskog rata napisao roman *The Shirt of Nessus*).

Bio je profesor na Državnom univerzitetu Pensilvanije (1953-1965), Univerzitetu u Buffalou (1965-1973), Bostonskom Univerzitetu (gostujući profesor, 1972-1973) i Johns Hopkinsu (1973-1995) prije umirovljenja 1995 godine.

## Izabrana djela

### Proza

* *The Floating Opera* (1957)
* *The End of the Road* (1958)
* *The Sot-Weed Factor* (1960)
* *Giles Goat-Boy, or, The Revised New Syllabus* (1966)
* *Lost in the Funhouse: Fiction for Print, Tape, Live Voice* (priče) (1968)
* *Chimera* (tri povezane pripovjetke) (1972)
* *LETTERS* (1979)
* *Sabbatical: A Romance* (1982)
* *The Tidewater Tales* (1987)
* *The Last Voyage of Somebody the Sailor* (1991)
* *Once upon a Time: A Floating Opera* (memoarski roman) (1994)
* *On with the Story* (priče) (1996)
* *Coming Soon!!!: A Narrative* (2001)
* *The Book of Ten Nights and a Night: Eleven Stories* (2004)
* *Where Three Roads Meet* (tri povezane pripovjetke) (2005)

### Publicistika

* *The Friday Book* (1984)
* *Further Fridays* (1995)

## Vanjske veze

* John Barth Information Center Arhivirano 2001-11-28 na Library of Congress-u
* Scriptorium - John Barth Arhivirano 2014-06-24 na Wayback Machine-u
* *Reading John Barth* Arhivirano 2012-02-05 na Wayback Machine-u: an essay by Charles Harris (from CONTEXT Quarterly at CenterforBookCulture.org)
* North American Postmodern Fiction: John Barth Arhivirano 2020-08-08 na Wayback Machine-u
* Šablon:WiredForBooks
* Barth audio goodies at the Lannan site Arhivirano 2008-03-27 na Wayback Machine-u
* Two-part interview on KCRW's radio program 'Bookworm' with Michael Silverblatt (also at the Lannan site) Arhivirano 2008-03-27 na Wayback Machine-u
* The fantastic "click!", a short story centered on hypertextuality
# Scenska umjetnost

**Scenska umjetnost** je zajednički naziv za umjetnički izraz govorom, gestom, glumom, muzikom, zvukom i drugim sredstvima koje se neposredno prezentiraju publici - najčešće na sceni.

U scenske umjetnosti spadaju:

* opera,
* balet,
* pantomima,
* drama,
* komedija

i druge.
# Béla Balázs

| Béla Balázs |
| --- |
| Béla Balázs |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Herbert Bauer 4. augusta 1888. Segedin, Austro-Ugarska |
| Smrt | 17. maja 1949. (dob: 60) Budimpešta, NR Mađarska |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | književnik, publicist, filmski scenarist i kritičar |
| Opus |
| Književni pravac | Sonntagskreis |
| Književne vrste | libreto filmska teorija filmska kritika |
| Jezik | mađarski |

*Béla Balázs* (4. august 1888 - 17. maj 1949) bio je mađarski književnik, publicist, filmski scenarist, teoretičar i kritičar. Rodio se kao Herbert Bauer u njemačko-jevrejskog porodici, a u mladosti je bio član ljevičarskog književnog kružoka Sonntagkreis. Nakon propasti Mađarske Sovjetske Republike je otišao u egzil. 1920-ih i početkom 1930-ih je živio u weimarskoj Njemačkoj gdje je napisao neke od prvih važnijih radova na temu filmske teorije, ali i surađivao kao scenarist s filmašima kao što su G. W. Pabst i Leni Rifenstahl. Od 1933. do 1945. je živio u SSSR-u, da bi posljednje godine proveo u domovini.

## Reference

## Vanjske veze

* Biography and list of writings
* Béla Balázs na sajtu IMDb
* Djela čiji je autor Béla Balázs na Projektu Gutenberg
* Djela čiji je autor Béla Balázs na Open Libraryju Internet Archivea (`en`)
* Article on the relationship between Riefenstahl and Balazs Arhivirano 2004-04-30 na Wayback Machine-u
* Béla Balázs on Jewish.hu's list of famous Hungarian Jews Arhivirano 2012-03-31 na Wayback Machine-u
# Aboriginal History

| *Aboriginal History*   |
| --- |
| Urednik | Shino Konishi, Maria Nugent |
| Detalji |
| Izdavač | Aboriginal History, Australski nacionalni univerzitet (Australija) |
| Historija izdavanja | 1977- |
| Učestalost | godišnjak |
| Slobodan pristup | Da |
| Indeksiranje |
| ISSN | 0314-8769 (print) 1837-9389 (web)  |
| Linkovi |
| * Stranica časopisa
* Online pristup
 |

**Aboriginal History** je godišnji naučni časopis koji objavljuje istoimena izdavačka kuća u suradnji sa Australskim nacionalnim univerzitetom od 1977. godine. Časopis pokriva istorijske teme o kontaktima Aboridžina i Aboridžina Toresovog moureza sa nedomorodačkim stanovništvom.

## Izvori

## Službena stranica

* Službena stranica
# OpenStreetMap

| OpenStreetMap |
| --- |
|  |
| URL |  |
| Slogan | The Free Wiki World Map |
| Komercijalan? | no |
| Registracija | korisnici se trebaju registrirati |
| Vlasnik | OpenStreetMap Community |
| Tvorac | Steve Coast |

**OpenStreetMap** (**OSM**) je projekt virtualne zajednice s ciǉem stvaraǌa slobodne, svima dostupne karte koju svatko može sam i dorađivati.

Karta Zagreba sa OpenStreetMap.org, 2009-10-24
Karte, odnosno kartografski podaci na OpenStreetMap projektu su doprinosi suradnika, a uglavnom nastaju korištenjem GPS uređaja, zračnim fotografiranjem, iz drugih slobodnih izvora, ili jednostavno poznavanjem zemljišta, odnosno naselja. Karte, bilo kao strojno generirane slike ili kao sami vektorski podaci, bili su raspoloživi za preuzimanje prema Creative Commons *Attribution-ShareAlike 2.0* licenciji,
 no tijekom 2009. godine
 počela je promjena na novostvorenu licenciju Open Database License 1.0. Tom promjenom se od doprinositelja traži da svoje doprinose ponovno licenciraju pod novom licencijom. Zacrtana promjena licencije predviđa u fazi 5 uklanjanje svih doprinosa čiji doprinositelji nisu pristali ponovno licencirati svoj rad pod novom licencijom. Stoga se pojavljuju pokreti za otcjepljenje,
 poput projekta FOSM, gdje bi podaci ostali pod postojećom licencijom i bez posebnih uvijeta za doprinositeǉe.

OpenStreetMap je nastala nadahnućem projektima poput wikipedije – prikaz karata se može odmah uređivati (na prikazu postoji kartica 'Uredi'), te se održava cijelovita povijest svih promjena podataka. Registrirani korisnici mogu dopriǌeti svojim GPS snimkama, te uređivanjem kartografskih podataka pomoću alata na web stranici ili pomoću samostalnih GIS alata.

OpenStreetMap projekt se sastoji od cjelina koje ukǉučuju:

* bazu podataka koja čuva pohranjene sve kartografske podatke
* sustavi za crtaǌe karte (npr. Mapnik, Osmarender i drugi)
* sustav za raspodjelu posla crtaǌa na računala korisnika koji žele sudjelovati (Tiles@Home, ugašen krajem veǉače 2012

* web poslužiteǉ za prikaz i uređivaǌe karata (ovo je glavni način putem kojeg korisnici koriste karte, a sadrži i Potlach editor za uređivaǌe karata)
* samostalni programi za uređivaǌe karata (npr. JOSM i Merkaator)
* sučeǉe sa razmjenu kartografskih podataka (koriste ga samostalni programi za uređivaǌe karte kako pristupili bazi kartografskih podataka)
* sučeǉe za razmjenu programskog koda (programi na kojima se projekt zasniva su otvorenog kôda tako da ih korisnici mogu preuzeti, pa i nadopuniti)
* samostalni programi za crtanje karata, tražeǌe optimalnog puta i drugo

## Reference

## Vaǌske veze

* www.openstreetmap.org - stranica projekta
* OpenStreetMap zaklada
* Wiki stranice projekta
* geo.topf.org Arhivirano 2009-01-16 na Wayback Machine-u *online* usporedba Google i OpenStreetMap karata
* OpenSource navigation system
# Ljetne olimpijske igre 1996.

**XXVI. Olimpijske igre - Atlanta 1996**

| XXVI. Olimpijske igre - Atlanta 1996
 |
| --- |
|  |
|
 |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Atlanta, SAD
 |
| **Otvaranje** | 19. srpnja 1996.
 |
| **Zatvaranje** | 4. kolovoza 1996.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 197
 |
| **Broj sportaša** | 10320
 |
| **Broj sportova** | 26
 |
| **Broj takmičenja** | 271
 |

Atlanta je domaćinstvo Olimpijade 1996. osvojila u septembru 1990. odnijevši prevagu nad kandidaturama Atene, Beograda, Manchestera, Melbournea i Toronta. Mnogi su odluku MOK-a protumačili kao posljedicu korupcije, odnosno prevelikog utjecaja medijskog mogula Teda Turnera, čija je TV-kuća CNN imala sjedište upravo u Atlanti. Mnogi su time objašnjavali zašto domaćinstvo nije dobila Atena, koja bi time obilježila 100. godišnjicu prve Olimpijade.

Organizatori su sve te sumnje nastojali rastjerati izvrsnom organizacijom, ali su Olimpijske igre ipak ostale upamćene po saobraćajnim gužvama.

Najveću sjenu na Igre je bacio terorizam, odnosno bomba koja je u jednom parku ubila i ranila nekoliko gledatelja. Za taj je zločin ispočetka bio optužen zaštitar Richard Jewel, ali je nakon nekoliko mjeseci proglašen nedužnim, a pravi krivac pronađen u desničarskom ekstremistu Ericu Rudolphu, koji je uhvaćen 2003. godine.

Ipak, sama natjecanja su bila jako dobro praćena i kvalitetna, te su u sportskom smislu Igre uspjele. Na ceremoniji otvaranja Igara baklju je upalio Muhammad Ali, a ceremoniji je bio prisutan i slovenski gimnastičar Leon Štukelj kao jedan od najstarijih živućih olimpijaca tih godina. U program su uključeni sport softbol te dvije nove discipline: odbojka na pijesku i brdski biciklizam. Sudjelovalo je rekordnih 197 zemalja učesnica, a čak njih 79 je osvojilo barem jednu medalju.

U natjecateljskom programu su se istaknuli slijedeći pojedinci i događaji:

* Naim Suleymanoglu je postao prvi dizač utega s tri osvojena zlata na OI za redom.
* Michael Johnson je osvojio zlata u utrkama na 200 m i na 400 m, oborivši pri tome svjetski rekord na 200 m. Donovan Bailey iz Kanade je pak postavio svjetski rekord na 100 m osvojivši pri tome logično i zlatnu medalju. U sprintu se još istaknula Marie-José Perec koja je kao i Johnson osvojila discipline 200 m i 400 m.
* Zbog činjenice da su prvi put na Igrama nastupali i profesionalci u biciklizmu, priliku za zlato je iskoristio i Miguel Induráin, jedan od najuspješnijih profesionalnih biciklista u povijesti.
* Michelle Smith iz Irske je osvojila tri zlata i broncu u plivanju. Na njene medalje je međutim pala sjena dvije godine kasnije kada je bila kažnjena zbog dopinga, iako su joj medalje s OI službeno ostale priznate. Amy Van Dyken iz SAD-a je osvojili četiri zlata u plivanju.
* Andre Agassi iz SAD-a je osvojio zlatnu medalju, postavši time prvi tenisač koji je u karijeri osvojio barem jednom sva četiri najveća teniska turnira i Olimpijske igre.
* Kurt Angle iz SAD-a je osvoji zlato u hrvanju, iako je tijekom borbe imao frakturu vrata!
* Deng Yaping iz Kine je osvojila zlato u stolnom tenisu za žene pojedinačno i u paru. Time je ponovila uspjeh od četiri godine ranije, s Igara u Barceloni.