Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pijesak

Pijesak
Pijesak
**Pijesak** (ijek.) ili **pesak** (ek.), prirodni granularni materijal sačinjen od fino razdijeljenih čestica stijena i minerala. Ako se odnosi na termin u geologiji, to je materijal čiji je dijametar od 0.0625 mm do 0.004 mm. Pijesak je najvećim dijelom sačinjen od silicijevog dioksida SiO2, najčešće u formi kvarca. Sastav pijeska je varijabilan i može sadržavati: muskovit, cirkon, rutil, apatit, granat, magnetit, turmalin, itd.

Pijesak se u prirodi najčešće može pronaći u pustinjama i pješčanim plažama. Pješčana plaža se naziva žalo. Najčešće nastaje drobljenjem tvrđih stijena u moru (valovi udaraju u obalu i odlamaju tvrđe stijene koje se djelovanjem mora dalje drobe i usitnjavaju dok se ne pretvore u pijesak). Usitnjeni pijesak morske struje nose i taloži se na plažama na kojima je brzina morske struje manja, te ne može dalje nositi pijesak. Povremeno ispred obale nastane pješčani otok koji se naziva sprud ili lido i obično je izdužen. Pješčani sprudovi se često spoje s obalom i tada zatvaraju morski zaljev koji se naziva laguna. Najpoznatije lagune su u području grada Venecije (grad je nastao na sprudovima koji su se formirali od pješčanih nanosa rijeke Po).

U pustinjama pijesak nastaje raspadom stijena pod utjecajem velikih dnevnih promjena temperature (u pustinji dnevna temperatura doseže preko 40 0C, a noćna pada ispod 0 0C). Čestice pijeska su lagane, te ih nosi vjetar (eolski procesi). Često nastaju pješčane oluje koje mogu nositi pijesak na velike udaljenosti. Dok vjetar nosi pijesak, on struže po stijenama, te često nastaju neobični oblici (pustinjske gljive). Na mjestima gdje vjetar slabi, pijesak se taloži, te nastaju dine.

## Izvori
# Vozilo

Tricikl – drumsko vozilo bez motora
Rečju **vozilo** označavamo podskup saobraćajnih mašina, odnosno prevoznih sredstava, koja se vožnjom, tj. kotrljanjem točkova ili pomeranjem gusenica (koje su ipak pričvršćene za točkove vozila, koji se po njima kotrljaju). Praktično sva vozila su primarno namenjena za prevoz ljudi, životinja ili tereta (uklj. specijalne terete) sa jednom mesta na zemljinoj površini na drugo. To znači, da se kretanje vozila odvija pre svega po zemljinoj površini (i to uklj. sve neravnine terena), u slučaju vijadukata i tunela na manjoj visini iznad, odnosno dubini ispod površine zemlje ili kod vodotokova i vodenih površina, gde se vozila kreću iznad nivoa vode i to ili po specijalnim građevinskim objektima (najčešće po mostovima ili po vrhovima brana), ili ispod površine vode (u slučaju specijalnij tunela).

Tokom istorije razvijena su mnoga vozila, raznih tipova, veličina, namena i funkcija. Od jednostavnih kolica sa jednim točkom a kolica koje su vukli ljudi ili životinje, preko kočije, i dr. zaprega, bicikala, trotineta, tricikala sve do današnjih modernih tansportnih sredstava pokretanih motorima (obično SUS motorima ili elektromotorima), nekada i turbinom.

## Tipovi vozila

### Šinska vozila

* železnička vozila
	+ vozila metroa i drugih specijalnih pruga
* tramvaji
* vozila na rudarskim i indrustrijskim prugama

Šinska vozila se delimo na

* vučna vozila (tj. vozila na sopstveni pogon - npr. lokomotiva, šinobus)
* priključna vozila (tj. vozila bez sopstvenog pogona - npr. vagon)

### Drumska i terenska vozila

* motorna vozila
	+ vozila pokretana nekim od konvencionalnih automobilskih motora
		- automobili
		- autobusi
		- motocikli
		- radne mašine
			* traktori
			* poljoprivredne mašine
			* rudarske mašine
			* šumarske mašine
			* građevinske mašine i uređaji
			* druge mašine (viljuškari)
		- terenska vozila
			* vojna i ratna
			* poljoprivredna i šumarska
			* rudarska i za površinske kopove
			* dr. (motorne sanke)
	+ vozila pokretana elektromotorima
		- trolejbusi
		- elektromobili (električni automobili, autobusi, motocikli itd.)
		- vozila za lični transport (akumulatorska (invalidska) kolica, Segway i sl.)

* vozila bez motora
	+ priključna vozila
		- poliprikolice
		- prikolice
		- bočne prikolice
		- zaprege (npr. kočije, kola za seno i sl.) pokretana snagom životinja (npr. stokom, konjima, psima)
	+ ručna kolica, vučena ili gurana
	+ vozila pokretana snagom vozača (npr. bicikl, trotinet, monocikl)
	+ vozila pokretana gravitacionom silom
	+ vozila pokretana snagom vetra

Prema načinu ostvarivanja kontakta sa tlom, vozila možemo podeliti na:

* vozila sa točkovima (većina uobičajnih vozila)
* vozila sa gusenicama (npr. tenk, ili neke radne mašine)

Za vozila se obično ne smatraju klizaljke, rolšue i roleri, skije i skejtborad. Karakter vozila međutim imaju razni transportni objekti, na primer kolica za kupovinu.

### Vozila na žičarama

* kabina
* gondola
* sedaljka
* korpa

## Vanjske veze

* Total motor vehicle production statistics by country
# Ustanak

**Ustanak** (njemački: *Aufstand*, ruski: Восстание) je naziv za oružanu pobunu protiv nečije državne vlasti. Njeni učesnici, odnosno **ustanici**, su podanici te vlasti koji je nastoje sa određene teritorije te je zamijeniti vlastitom i/li nečijom drugom. Motivi, ciljevi kao i metode vođenja ustanka variraju ovisno okolnostima - od onih u kojima se nastoje u potpunosti ukloniti nečija vlast ili režim ili neka teritorija izdvojiti (otcijepiti) iz države, do onih u kojima ustanici ne dovode u pitanje okvirni politički poredak, nego nasiljem nastoje poboljšati svoj položaj (smanjenje poreza, ukidanje regrutacije) ili izboriti određena prava (ispovijedanje vlastite religije i sl.).

Pod ustancima se obično podrazumijevaju pobune osoba ili društvenih grupa koje se nalaze u podređenom položaju u odnosu na vladajuću klasu ili establišment. Kao primjer se navode ustanci robova u Rimu ili seljački ustanci u Kini i srednjovjekovnoj Evropi. To se također odnosi i na određene nacije ili etničke grupe koje se oružjem nastoje osloboditi strane vlasti - kao primjer se navodi jevrejski ustanci protiv Rimskog Carstva ili Šleski ustanci 1919-1921.

Ustanci mogu predstavljati dio šire cjeline, odnosno oružanog sukoba u kome sudjeluju suverene države; jedna od njih pri tome može potpomagati ustanike na teritoriji neprijatelja kako bi ga oslabila. Drugi svjetski rat, u kome su Saveznici pomagali razne ustanke protiv osovinskih vlasti za to pruža niz primjera.

Posebna vrsta ustanka je ona u kome aktivno sudjeluju organi same državne vlasti, a koja za cilj ima njenu promjenu; za takve se situacije koristi izraz državni udar. Ukoliko ustanak preraste u dugotrajan sukob između relativno izjednačenih protivnika, onda se za njega koristi izraz građanski rat. Za ustanak koji za svoj krajnji motiv ima postizanje dalekosežnih ili dramatičnih promjena društveno-političkog uređenja se koristi izraz revolucija.

## Povezano

* Pobuna
* Revolucija
* Štrajk
* Građanski rat
* Sukob niskog intenziteta
* Zaraćene strane
* Insurekcija
# Hapšenje

Hapšenje američke proturatne aktivistice Cindy Sheehan, septembar 2005.
**Hapšenje** ili **uhićenje** je naziv za čin kojima se nekoj osobi - trajno ili privremeno - oduzima sloboda, najčešće u kontekstu kriminalističke istrage, zaustavljanja ili spriječavanja krivičnog djela ili prekršaja, odnosno nastojanja da se tu osobu spriječi da naškodi drugima ili sebi. Hapšenje u pravilu mogu izvesti isključivo za to posebno ovlašteni organi državne vlasti kao što su policija, žandarmerija, službe sigurnosti i sl. Određeni pravni sistemi, pak, poznaju institut građanskog hapšenja od strane privatnih pojedinaca, ali se on primjenjuje izuzetno rijetko.

## Povezano

* Pritvor

## Izvori
# Ubistvo

**Ubistvo** ili **ubojstvo**, u najširem smislu, svako ljudsko djelo koje za neposrednu posljedicu ima smrt drugog čovjeka. Za njega se također koristi i izraz **homicid** koji dolazi od latinskih riječi *homo* (čovjek) i *cedere* (sjeći).

U užem smislu ubistvom se smatra samo ono oduzimanje tuđeg života koje je protivno pravu, pa se kao definicija često navodi *protivpravno lišavanje* odnosno *protupravno oduzimanje života*. Gotovo sve države u svojim pravnim sistemima, odnosno krivičnom zakonodavstvu ubistvo smatraju jednim od najtežih zločina te ga u skladu s time reguliraju.

## Vrste ubistava

Ovisno o državi, o okolnostima oduzimanja života - pri čemu su najvažniji nehat i umišljaj - razlikuju se slijedeće vrste ubistva:

* obično ubistvo, odnosno ubistvo s umišljajem;
* teško ili kvalificirano ubistvo, ponekad ubistvo iz predumišljaja;
* ubistvo na mah;
* ubistvo iz nehata

Neka zakonodavstva kao poseban oblik ubistva opisuju čedomorstvo.

U anglosaksonskoj pravnoj tradiciji se ubistvo na mah i ubistvo iz nehata smješta u izraz *manslaughter*.

U hrvatskoj pravnoj terminologiji se u 19. i početkom 20. vijeka za ubistvo iz predumišljaja koristio izraz **umorstvo**, pa se ponekad i taj izraz kolokvijalno koristi kao sinonim za ubistvo.

### Vrste ubistava s obzirom na ubijenu osobu

Za ubistva u odnosu na to koja ili koliko osoba je ubijeno, odnosno u kakvoj su vezi s ubicom, se koriste posebni izrazi:

* infanticid ili ubistvo djece;
* patricid ili ubistvo vlastitog oca;
* matricid ili ubistvo vlastite majke;
* fratricid ili ubistvo vlastitog brata ili sestre;
* genocid

## Ubistva u pokušaju

Krivično djelo čiji je počinitelj umišljajno pokušao, ali nije uspio prouzročiti smrt neke osobe se u mnogim zakonodavstvima tretira kao **ubistvo u pokušaju** ili **pokušaj ubistva**.

Krivično djelo prilikom koga je počinitelj namjeravao izazvati teške tjelesne ozljede, ali kao posljedicu prouzročio smrt druge osobe se obično ne tretira kao ubistvo ili pokušaj ubistva nego kao kvalificirani oblik teške tjelesne ozljede.

## Ubistva koja ne predstavljaju zločin

Pravo u mnogim državama dozvoljava da se, pod određenim okolnostima, drugoj osobi oduzme život. To su:

* ubistvo iz samoodbrane;
* ubistvo u krajnjoj nuždi;
* pogubljenje, odnosno izvršenje smrtne kazne;
* eutanazija.

## Povezano

* Samoubistvo
# Bačva

Tradicionalne drvene bačve u Cutchogueu
**Bačva** ili **bure** je zatvorena posuda većih dimenzija za čuvanje tekućina (najčešće vina). Tradicionalne bačve su drvene sa željeznim obručima, dok se danas proizvode željezne i plastične. Obrtnik koji izrađuje bačve je bačvar. Prve bačve su izradili Goti. Rimljani su ih počeli izrađivati u 3. st., dok su prije za čuvanje tekućina koristili amfore i slične posude. Barel je mjerna jedinica za volumen (159 L), iznosi obujam standardne bačve (eng. *barrel* = bačva).
# Tunis (grad)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Tunis (razvrstavanje).*

| Tunis تونس
 |
| --- |
| TunisTunis |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Tunis
 |
| **Vilajet** | Tunis
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | Seifallah Lasram
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 212.63 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2008.)
 |
|  - **Grad** | 728 453
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Zapadnoafričko vrijeme UTC+1 (UTC+1)
 |
| **Službene stranice** www.commune-tunis
 |
| Karta
 |
| Tunisclass=notpageimage| Grad Tunis na karti Tunisa
 |

**Tunis** (arap. تونس [*Tūnis*]) je glavni i najveći grad države Tunis od 728 453 stanovnika (po popisu iz 2008.)

## Geografija

Grad je smješten na jezeru Tunis, i povezan je sa Tuniskim zaljevom, kanalom dugim 11 km. koji izlazi kod luke La Goulette.

## Historija

Antički grad Kartaga je bila smještena preko puta današnjeg centra modernog Tunisa.
Pod vladarskim dinastijama Almohada i Hafsida, od 12. do 16. vijek, Tunis je bio izrastao u jedan od najvećih i najbogatijih gradova islamskog svijeta.

Tunis postaje glavni grad države Tunis za vrijeme dinastije Hafsida, i biva vodećim centrom trgovine s Evropom. Turci zauzimaju grad 1534. Poslije 1591. turski guverneri (Begovi) dobivaju prividnu nezavisnost, a grad se razvija kao centar trgovine i piratstva.

Engleski admiral Robert Blake poslan je u Sredozemlje u aprilu 1655. da ubere naknadu od zemalja čiji su brodovi napadali engleske brodove. Jedino je tuniški beg odbio platiti naknadu, što je rezultiralo s tim da je 15 Blakeovih brodova napalo Begovo skladište u Porto Farini (Ghar el Melh), uništivši 9 alžirskih brodova i 2 obalne baterije, i to je bio prvi slučaj u historiji bitaka na moru da su obalne baterije bile zauzete bez iskrcavanja trupa.

Francuska je zauzela grad i zemlju i vladala njome kao kolonijom od 1881. do 1956. Za vrijeme Drugog svjetskog rata, Tunis je bio zauzet od strana sila Osovine, i to od novembra 1942. do maja 1943. i bio je njihova zadnja baza u Africi. Sjedište Arapske lige je bilo u Tunisu od 1979. do 1990. Za to vrijeme sjedište je bilo bombardovano, godine 1982. od strane Izraelskih zračnih snaga. Preko 70 osoba je poginulo za vrijeeme tih napada.

### Historijske znamenitosti

Ruševine antičke Kartage nalaze se, sjeveroistočno od centra grada.
Historijski orijentalni centar grada - **Medina** nalazi se UNESCO-voj listi mjesta svjetske baštine u Africi od 1979. *Medina Tunis* ima oko 700 historijskih građevina, uključujući palače, džamije, mauzoleje, medrese i fontane, koje datiraju još od perioda Almohada i Hafsida.

## Ekonomija

Najznačajnija je proizvodnja tekstila, tepiha i maslinovog ulja. Turizam je važan izvor gradskih prihoda. Zadnjih nekoliko godina grad i država Tunis stiču status važnog turističkog centra, a ubrzanom razvoju turizma pogoduje politika vlade koja omogućava lako dolaženje do kredita privatnim preduzetnicima koji žele ulagati u turističke poslove, kao i pristupačne cijene te gostoljubivost domaćina.

U gradu je još smješten i univerzitet te Tunis-Carthage aerodrom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Commune Tunis* Arhivirano 2024-03-14 na Wayback Machine-u (`fr`)
# Raseborg

| Raseborg
 |
| --- |
| Pogled na Ekenäs iz zrakaPogled na Ekenäs iz zraka |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Finska
 |
| **Regija** | Uusimaa
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Mårten Johansson
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 1,147.7 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2014.)
 |
|  - **Područje utjecaja** | 28,674
 |
|  - **Gustoća područja utjecaja** | 25 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+2 (UTC+3)
 |
| **Službene stranice** www.raseborg
 |
| Karta
 |
| Raseborg
 |

**Raseborg** (finski: *Raasepori*) je grad i općina na jugu Finske od 28,674 stanovnika.

## Geografija

Raseborg leži u Regiji Uusimaa (u podregiji Raseborg), u baltičkom zaljevu Stadsfjärden, udaljen 80 km zapadno od
administrativnog centra regije i glavnog grada države Helsinkija i 100 km istočno od Turkua.

Većina stanovnika Raseborga, njih 65.4 % govori švedski, njih 31.2 % finski, a 3.4 % ostale jezike.

Na teritoriju općine ima čak 1300 otočića i hridi i čak 6400 vikendica.

## Historija

Raseborg je novi grad i općina formiran 2009. ujedinjavanjem gradove Ekenäs i Karis i Općine Pojo. Zbog tog Raseborg ima tri fizička centra, od kojih je najveći i glavni Ekenäs.

Ime Raseborg izabrano je po srednjovjekovnom zamku Raseborg, čije se ruševine još uvijek mogu vidjeti.
On se prvi put spominje u dokumentima 1378.

## Reference

## Vanjske veze

* *Službene stranice Općine Raseborg* (`fi`)
# Palisada

Palisada u keltskom selu
**Palisada** je čelična ili drvena ograda ili zid različite visine, koja se koristi kao obrambena struktura.

## Tipična konstrukcija

Tipična konstrukcija sastoji se od drvenih debla male ili srednje veličine postavljenih okomito jedan do drugog tako da nema prostora među njima. Debla bi se tada naoštrila ili istaknula na vrhu, a na suprotnoj strani bila bi zabodena u zemlju. Ponekad bi bili pojačani dodatnim konstrukcijama. Visina palisade može varirati manje od metra pa sve do gotovo tri metra. Kao obrambena struktura, palisade su se često zajedno sa zemljanim radovima.

Palisade su bile savršen izbor za malene utvrde ili ostale na brzinu izgrađene fortifikacije. Budući da su bile od drva, mogle su se brzo i jednostavno izgraditi od već dostupnog materijala. Pokazale su se učinkovitom zaštitom u kratkotrajnim sukobima, te su bile učinkoviti štit protiv malih snaga. Ipak zbog svoje drvene konstrukcije bile su ranjive na požar i opsadno oružje.

Često su se palisade podizale oko dvorca kao privremeni zid dok se ne bi izgradio stalni kameni zid. Često su se koristile u Novoj Francuskoj.

## Predkolumbovska Sjeverna Amerika

Mnoga naselja mississippijske kulture na jugoistoku SAD-a također su koristila palisade. Najistaknutiji primjer je nalazište Cahokia u Collinsvilleu, Illinois. Drvena ograda s nizovima osmatračnica ili bastiona u pravilnim intervalima tvorile su 3 kilometra dugu ogradu oko Monk's Mounda i Grand Plaze. Arheolozi su pronašli dokaz ograde tijekom iskapanja tog područja, te pokazatelje da je ograda bila izgrađivana nekoliko puta, svaki put na neznatno drukčijem mjestu. Čini se da je ograda razdvajala cahokijsko glavno ceremonijalno mjesto od ostalih dijelova grada.

Među ostale primjere spadaju nalazišta Angel Mounds u južnoj Indiani, Kincaid u Illinoisu, Parkin i Nodena u jugoistočnom Arkansasu i Etowah u srednjozapadnoj Georgiji, SAD.
# Ribat

Ribat u tuniškom gradu Monastir.
**Ribat** (arapski: رباط‎; *ribāṭ*, hospicij, prenoćište, baza ili odmaralište) je arapski izraz koji u historijskom kontekstu označava manju graničnu tvrđavu podignut u doba muslimanskih osvajanja. Prvi put se spominje u kontekstu omejadskog osvajanja Sjeverne Afrike u 7. vijeku. Kako su se granice islama širile, tako su postojeći ribati prestali biti granične tvrđave, i uglavnom služili za zaštitu glavnih karavanskih i drugih trgovačkih ruta, odnosno kao prenoćišta iz kojih će se razviti karavansaraji. Uz njih su se počele vezivati i razne sufističke tradicije i škole.

Dio historičara špekulira kako su neki od ribata u maurskoj Španiji ili na Levantu u doba križarskih ratova poslužili kao uzor za stvaranje viteških redova početkom 12. vijeka.

## V. takpđer

* Rabat
# Bomba

Američka bomba MOAB
**Bomba** je eksplozivna naprava koja generiše i oslobađa svoju energiju putem destruktivnog šok talasa. Bomba izaziva uništenje ili oštećenje na objektima ili živim bićima unutar poluprečnika šok talasa i mehaničkim udarima delova, uključujući komade košuljice bombe ili od obližnjih objekata koji su vođeni eksplozijom.

## Vrste bombi

* Grafitna bomba

### Nekonvencionalne bombe

* Kasetna bomba
* Atomska bomba
* Nuklearna bomba
* Hidrogenska bomba
# Puškomitraljez

Bren, britanska verzija čehoslovačke Zbrojovke, u naoružanju britanske vojske i Commonwealtha od 1938. do 1991. godine
**Puškomitraljez** ili **laki mitraljez** je naziv za posebnu vrstu mitraljeza koja se prvi put pojavila početkom 20. vijeka u nastojanju da se pješadiji omogući veća vatrena moć, odnosno opskrbi je automatskim oružjem koje ne bi bilo tako glomazno kao tadašnji, u pravilu teški mitraljezi. Od ostalih mitraljeza se razlikuje po tome što ga može nositi i koristiti pojedinac, pa ga neki izvori smatraju ničim drugim do automatskom puškom.

Iako se prvi put pojavio za vrijeme rusko-japanskog rata, u većinu vojski je ušao za vrijeme prvog svjetskog rata. U drugom svjetskom ratu ga je istisnuo mitraljez opće namjene, mada se i danas koristi u mnogim vojskama.

## Historijski primjeri

### 1900e–1920e

* Madsen
* M1909 Benet-Mercie (.30-06 Springfield)
* Hotchkiss Mk I (.303 britanski)
* Lewis (.303 britanski)
* Chauchat

### 1920e–1950e

* BAR (.30-06 Springfield)
* Zbrojovka (7.92 x 57 mm)
* Bren (.303 British)

### 1950-e-danas

* PK (7.62 mm)
* IMI Negev (5.56 x 45 mm NATO)
* LMG 36 (5.56 x 45 mm)
* RPD (7.62 x 39 mm)
* RPK (7.62 x 39 mm)
* RPK-74 (5.45 x 39 mm)
* Colt CMG-1 (5.45 x 39 mm)
* M249 (5.56 x 45 mm)
* L86A1 LSW (5.56 x 45 mm)
* Steyr AUG/HBAR (5.56 x 45 mm)
* Colt Automatic Rifle (5.56 x 45 mm)
* Heckler & Koch G36 opremljen težom cijevi, dvonošcem i dobošem od 100 metaka (oznaka MG36) (5.56 x 45 mm)
* Type 81 (7.62 mm)
* Ultimax
# H. G. Wells

| Herbert George Wells |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1866-septembra-21)21. septembra 1866. Bromley, Kent, Engleska |
| Smrt | 13. augusta 1946. (dob: 79) London, Engleska |
| Nacionalnost | englesko |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | romanopisac, nastavnik, historičar, novinar |
| Opus |
| Književne vrste | Science Fiction |
| Inspiracija |
|
Od
* Darwinova teorija, Mark Twain, Mary Shelley, Jonathan Swift
 |
|
Na
* Olaf Stapledon, Stanley G. Weinbaum, Edgar Rice Burroughs, H. P. Lovecraft, Frank R. Paul, Robert Goddard, Isaac Asimov, Arthur C. Clarke, Carl Sagan, Jack Williamson Stan Lee George Orwell C.S. Lewis Ray Bradbury
 |

**Herbert Džordž Vels** (Bromli, Engleska 21. septembar 1866. - London 13. avgust 1946.) je engleski književnik najviše poznat po svojim delima naučne fantastike kao što su *Vremenska mašina*, *Rat svetova*, *Nevidljivi čovek* idr.

Rodio se u porodici radničke klase. Školovao se do 1879, kad ga roditelji više nisu mogli finansirati, pa je postao tapetarski pomoćnik. To mu se baš nije svidelo, pa je bio srećan kada ga je majstor otpustio 1883. Radio je kao pomoćni učitelj u osnovnoj školi, pa je sa osamnaest godina dobio stipendiju, i počeo da studira biologiju. Na univerzitetu se ističe znanjem ali i interesovanjem za reformu društva kroz ideje socijalizma i platonizma. Izgubio je stipendiju i posvetio se pedagoškom radu. Relativno kasno je počeo da piše. Bio je politički aktivan u socijalističkim krugovima ali je vremenom postao marginalna politička ličnost. Zanimljivo je da se smatra začetnikom stonih ratnih društvenih igara.

Ženio se dva puta, prvi put sa sestričnom Izabel Meri Vels, 1891. godine, a drugi put sa Ejmi Ketrin Robins, 1895. godine, sa kojom je imao dva sina. Poznate su njegove brojne vanbračne avanture kao i vanbračna deca.

Preko svojih dela ističe svoj pesimizam za budućnost. Njegovo delo *Rat svetova* je najbolji prikaz za problem ljudske evolucije. U kojem su vanzemaljci prikazani onakvi kakvi bi mogli biti ljudi u budućnosti. Ideja za delo *Rat svetova* je nastalo preko razgovara pisca sa jednim svojim prijateljem. Kada je upitao prijatelja "Što bi bilo da nas napadne neka razvijenija civilizacija i da se odnosi prema nama kao mi prema svojim kolonijama?", sinula mu je ideja da napiše delo *Rat svetova*.

## Nepotpun spisak dela

* Vremenska mašina (The Time Machine) (1896.)
* Ostrvo doktora Moroa (The Island of Dr. Moreau) (1896.)
* Nevidljivi čovek (The Invisible Man) (1897.)
* Rat svetova (The War of The Worlds) (1898.)
* Ljudi poput bogova (Men Like Gods) (1923.)
* Obrisi budućnosti (The Shape of Things to Come) (1933.)