# Ratno stanje u Poljskoj

| Ratno stanje u Poljskoj
 |
| --- |
| Segment Poljske krize i Hladnog rata
 |
|  Poljski tenkovi T-55 ulaze u Zbąszyń na putu za Poznań, 13. prosinca 1981. godine
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 13. prosinca 1981. – 22. srpnja 1983. (1 godina, 7 mjeseci, 1 sedmica i 2 dana)
 |
| Lokacija
 |  NR Poljska |
| Ishod
 | Pobjeda poljske vlade
* Gušenje i razbijanje političke opozicije
* Gušenje prosvjeda
* Produbljivanje ekonomske krize
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|
* NR Poljska
	+ PZPR
	+ Poljska narodna armija
	+ Građanska milicija (MO)
	+ ZOMO
	+ Sigurnosna služba (SB)
	+ Provladini prosvjednici

---

**Podrška:**
 Sovjetski Savez (oprema i obavještajni podaci)

 |
* Poljska opozicija
	+ Solidarnost
	+ Borbena solidasnost (od 1982.)
	+ Antivladini prosvjednici
	+ Prebjezi iz državne službe
	+ Katolička crkva

---

**Podrška:**
 Poljska vlada u egzilu

---

**Financijska podrška: Sjedinjene Države
	+ CIA

 Ujedinjeno Kraljevstvo  Vatikan |
| Komandanti i vođe
 |
|  Wojciech Jaruzelski
 |  Lech Wałęsa
 |
| Snage
 |
| **Inicijalna snaga**:
* 80,000 vojnika
* 30,000 policajaca
* 1,750 tenkova
* 1,900 borbenih vozila
* 9,000 automobila
 | 23,000 pripadnika Solidarnosti, prosvjednika, prebjega iz državnih institucija i ostalih prosvjednika naoružanih uglavnom manjim vaternim oružjem
 |
| Žrtve i gubici
 |
| 1 ubijen 50+ ranjenih
 | 91 ubijen Tisuće uhapšenih
 |

**Ratno stanje u Poljskoj** (poljska: *Stan wojenny w Polsce*) bilo je na snazi od 13. prosinca 1981. do 22. srpnja 1983. godine. Vlada Narodne Republike Poljske proglasila je ratno stanje kao reakciju na jačanje antikomunističke opozicije u zemlji, što je značajno ograničilo osnovne građanske slobode i djelovanje opozicije, naročito pokreta Solidarnost.

## Pozadina

Poljska je od kraja 1970-ih bila u dubokoj recesiji. Edward Gierek, prvi sekretar Poljske ujedinjene radničke partije, uspio je ishoditi seriju visokih stranih zajmova kako bi pokrenuo gospodarstvo. To je, ipak, dovelo do produbljivanja domaće krize; osnovne potrepštine bile su strogo ograničene, a rastuće nezadovoljstvo dovelo je do utemeljenja Solidarnosti (poljski: *Solidarność*), prvog antikomunističkog sindikata u Istočnom bloku. Gierek, koji je dopustio osnivanje sindikata temeljem Sporazuma iz Gdańska, smijenjen je niti mjesec dana kasnije te je smješten u kućni pritvor. Uslijedili su banktori i štrajkovi u glavnim industrijskim regijima, što je Poljsku guralo prema bankrotu. Novi prvi sekretar, general Wojciech Jaruzelski, odlučio je riješiti krizu makar mu za to bila potrebna primjena sile.

## Provedba

Novoizabrani poljski čelnik general Wojciech Jaruzelski objavljuje uvođenje ratnog stanja u državi, 13. prosinca 1981. godine.
Dana 13. prosinca 1981., general Jaruzelski obratio se narodu preko televizije i objavio uvođenje ratnog stanja u zemlji, a temeljem odobrenja koje je dan ranije dobio glasovanjem u Državnom savjetu. U svrhu vođenja države formirana je izvanustavna vojna hunta, Vojno vijeće narodnog spasa (poljski: *Wojskowa Rada Ocalenia Narodowego*). Ubrzo su na ulice poslani članovi Poljske narodne armije, Građanske policije (MO) i posebnih paravojnih jedinica motoriziranih rezervista Građanske milicije (ZOMO), a sve s ciljem demoraliziranja prosvjednika, hapšenja opozicije, provođenja redovnih patrola, kontrole nad ključnim kompanijama i provođenja policijskog sata. Međugradska putovanja bez dozvole zabranjena su, nestašice hrane postale su sve veće, a država je nametnula cenzuru svim medijima i svoj korespondenciji. Sigurnosna služba (poljski: *Służba Bezpieczeństwa*) prisluškivala je javne govornice i telefone u svim državnim institucijama. Tisuće pripadnika opozicije uhapšeno je bez ikakvog procesa, a iako je ratno stanje ukinuto 1983. godine, mnogi nisu pušteni do proglašenja generalne amnestije 1986. godine. Ovakav žestok napad na opoziciju doveo je do toga da su Sjedinjene Američke Države nametnule ekonomske sankcije Poljskoj i susjednom Sovjetskom Savezu, što je dodatno pogoršalo njihova gospodarstva.

Iako malobrojni, bilo je i nekoliko prosvjeda protiv ratnog stanja. Već je 16. prosinca, tijekom tragedije poznate kao Pacifikacija Wujeka, kada su pripadnici ZOMO-a upali u rudnik Wujek kraj Katowica i "pacificirali" pobunjene rudare, poginulo je devet demonstranata. Druge prosvjede diljem zemlje gušile su razne vojne ili paravojne jedinice koristeći vodene topove, suzavac i razna oružja, pri čemu je ubijena 91 osoba. Međutim, ova brojka nije apsolutno utvrđena te među historičarima postoje prijepori oko stvarnog broja žrtava.

## Ukidanje

Ratno stanje uspjelo je marginalizirati Solidarnost, s obzirom na to da je pokret bio praktički neaktivan sve do kasnih 80-ih. Kako je sve manji broj ljudi prosvjedovao, ratno je stanje suspendirano 31. prosinca 1982. godine temeljem rezolucije od 19. prosinca iste godine, a formalno je ukinuto odlukom Državnog savjeta 22. srpnja 1983. godine, na Nacionalni dan poljskog preporoda, nakon žalbe Vojnog vijeća narodnog spasa. Godine 1992., nakon pada komunizma, poljski je Sejm proglasio ratno stanje nezakonitim i neustavnim.

## Reference

## Literatura

* Labedz, Leopold (1984). *Poland Under Jaruzelski: A Comprehensive Sourcebook on Poland During and After Martial Law*. Scribner. ISBN 978-0684181165.
* Sanford, George (1986). *Military Rule in Poland: The Rebuilding of Communist Power, 1981–1983*. Palgrave Macmillan. ISBN 978-0312532574.
* Kietliński, Marek. „Wydarzenia stanu wojennego w Białymstoku” (pl). Ośrodek Debaty Międzynarodowej. Arhivirano iz originala na datum 2025-01-03. Pristupljeno 2026-04-14.

## Vanjske veze

* Solidarity and Martial Law in Poland: 25 Years Later, National Security Archive
* Martial Law in Poland 1981–1983
* Martial Law in Poland
* Martial Law in Poland 1981
* Video of Jaruzelski declaring martial law, TVP/YouTube
* Photo Gallery by zyziza at pbase.com