# Glavna stranica

# Dobro došli na Wikipediju,

slobodnu enciklopediju koju svatko može uređivati.

**461.696 članaka** na srpskohrvatskom jeziku

* Izradite članak
* Pomoć
* Portali

## Istaknuti članak

Patuljasti troprsti ljenjivac
**Patuljasti troprsti ljenjivac** (Bradypus pygmaeus), također poznat kao **ljenjivac monah** ili **patuljasti ljenjivac**, kritično je ugrožena vrsta ljenjivaca iz porodice Bradypodidae. Vrsta je endemska za Isla Escudo de Veraguas, malo ostrvo uz karipsku obalu Paname. Vrstu su prvi opisali Robert P. Anderson sa Univerziteta u Kansasu i Charles O. Handley Jr. iz Smithsonian Institutiona 2001. godine. Patuljasti troprsti ljenjivac je znatno manji od ostala tri člana svog roda, ali inače podsjeća na smeđegrlog troprstog ljenjivca. Prema Andersonu i Handleyju Jr., dužina glave i tijela je između 48 i 53 cm, a tjelesna masa se kreće od 2,5 do 3,5 kg.

Ovaj ljenjivac, kao i drugi postojeći ljenjivci, živi na drveću i hrani se lišćem. Ima tijelo prilagođeno za vješanje udovima; velike zakrivljene kandže pomažu ljenjivcu da se čvrsto drži za grane drveća. Živi visoko u krošnjama, ali se jednom sedmično spušta na šumsko tlo kako bi obavio nuždu. Simbiotski je povezan sa zelenim algama, koje mu mogu pružiti kamuflažu. Detalji o ponašanju pri parenju i reprodukciji nisu dokumentovani. Nekada se smatralo da se patuljasti troprsti ljenjivac nalazi isključivo u crvenim mangrovama Isla Escudo de Veraguas, ograničenim na područje od 4,3 km2. Procjena populacije iz 2012. godine, ograničena na obalne mangrove ostrva, prvobitno je pronašla populaciju od oko 79 jedinki; međutim, istraživanje iz 2015. godine sugerira da je ta procjena znatno manja. Procjenjuje se da stvarna populacija broji između 500 i 1500 jedinki, s gornjom procjenom od 3.200 jedinki, od kojih su mnoge pronađene dalje u unutrašnjosti. IUCN navodi patuljastog troprstog ljenjivca kao kritično ugroženu vrstu i nalazi se na listi 100 najugroženijih vrsta na svijetu.

Recentno istaknuti: Mary Wollstonecraft Shelley **·** EHF Euro 2026. **·Ningen Shikkaku*

## Jeste li znali...

Džinovski mravojed u Zoološkom vrtu Santa Barbara* ... da džinovski mravojed tokom jednog dana može pojesti oko 30.000 mrava?
* ... da su satovi u filmu *Petparačke priče* podešeni na 04:20?
* ... da je Sankt Peterburg osnovan 1703. godine?
* ... da su labudovi u Engleskoj historijski bili povezani s kraljevskom pravom vlasništva?
* ... da Amazon svake sekunde u Atlantski okean unosi ogromne količine vode?
* ... da je lepezasta sabljarka među najbržim ribama?

## Aktualni događaji

Elon Musk
* 12. juna – Nakon izlaska SpaceX-a na berzu Nasdaq u rekordnoj inicijalnoj javnoj ponudi vrijednoj 75 milijardi američkih dolara, procijenjena imovina Elona Muska (*na slici*) prelazi 1,1 bilion američkih dolara, čime on postaje prvi bilioner u historiji.
* 17. maja – U Beču održan 70. jubilarni Eurosong. Historijsku prvu pobjedu odnijela je Bugarska, koju je predstavljala Dara s pjesmom "Bangaranga".
* 12. aprila – Oporbena stranka Tisza, koju predvodi Péter Magyar, uvjerljivo pobijedila na parlamentarnim izborima u Mađarskoj, osvojivši dvotrećinsku većinu u Narodnoj skupštini i dokinuvši 16 godina vladavine Viktora Orbána.
* 9. aprila – Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) preklasificirala carskog pingvina iz "gotovo ugrožene" u "ugroženu" vrstu zbog posljedica klimatskih promjena.
* 8. aprila – Odjel francuskog Ministarstva za transformaciju i javnu upravu DINUM objavio da će Francuska u svojim javnim uredima napustiti uporabu operacijskog sustava Microsoft Windows u korist Linuxa.
* 1. aprila – NASA lansirala Artemis II, prvu misiju preleta Mjeseca (i prvu koja napušta nisku Zemljinu orbitu) s ljudskom posadom od 1972. godine.
* Europski glavni gradovi kulture za 2026. godinu su **Trenčín** i **Oulu**. (**godišnji događaj**)

**Aktualne teme**: * Rusko-ukrajinski rat
* Rat u Iranu
* FIFA Svjetsko prvenstvo 2026.

**Nedavne smrti**: * David Hockney
* Ivo Bego
* Predrag Koraksić
* Kazuo Imanishi
* Oscar Schmidt
* Alex Manninger
* Duško Vujošević
* Srećko Bogdan

## Na današnji dan

* 1867. – Streljački vod smaknuo je nadvojvodu Maksimilijana Habsburškog (na slici), svrgnutog cara Meksika.
* 1885. – U Beogradu se rodio Stevan Hristić, poznati srpski kompozitor i akademik SANU.
* 1947. – Rodio se britansko-indijski pisac Salman Rushdie, autor kontroverznih *Sotonskih stihova* i jedan od najcijenjenijih, ali i najkontroverznijih pisaca suvremene književnosti.
* 1961. – Kuvajt je proglasio nezavisnost od Ujedinjenog Kraljevstva.
* 1978. – U 41 novini diljem zemlje, premijerno je tiskan prvi *Garfield* strip, koji na duhovit način priča o svakodnevnim dogodovštinama istoimenog debelog, narančastog mačka koji voli jesti lazanje, njegovog vlasnika Jona i psa Odieja.

Ostali događaji: 18. juna **·19. juna·** 20. juna

## Slika sedmice

**Prahistorijska tehnologija** obuhvata tehnička znanja, vještine i materijalne izume razvijene prije pojave pisane historije. Njeni najraniji tragovi povezani su s izradom i upotrebom kamenog oruđa, obradom prirodnih materijala, korištenjem vatre, lovom, pripremom hrane, izradom odjeće i gradnjom skloništa. Takve tehnologije nisu bile samo praktična pomagala, nego i važan dio prilagođavanja ljudskih zajednica različitim okolišima.
U neolitiku, s razvojem poljoprivrede, stočarstva i trajnijih naselja, tehnološki razvoj dobio je nove oblike. Ljudi su usavršavali obradu kamena, izrađivali keramiku, tkali, gradili od drveta, kamena i opeke, te postupno razvijali rane oblike obrade metala. Te promjene omogućile su složeniju proizvodnju hrane, trajniji način života i veće oblike društvene organizacije.

Jedan od najpoznatijih primjera prahistorijskog tehničkog i organizacijskog umijeća je Stonehenge u južnoj Engleskoj. Njegova gradnja zahtijevala je planiranje, prenošenje i postavljanje velikih kamenih blokova, kao i poznavanje prostora i sezonskih promjena. Spomenik je povezan s promatranjem kretanja Sunca: u vrijeme ljetnog solsticija izlazak Sunca poravnava se s glavnom osi kompleksa. Zbog toga Stonehenge predstavlja jedan od najpoznatijih primjera veze između prahistorijske gradnje, društvene organizacije i arheoastronomije.

Izvor: Andrew Dunn, 21. juni 2005.

**Arhiva**

## O Wikipediji

 Wikipedija je slobodna mrežna enciklopedija koju razvijaju dobrovoljci. Svatko s pristupom internetu može doprinositi njenom sadržaju, pridržavajući se utvrđenih pravila i smjernica.

Prvo izdanje Wikipedije, na engleskom jeziku, započeto je 15. januara 2001. Izdanje na srpskohrvatskom jeziku započeto je 16. februara 2002.

Wikipedija je dostupna na više od 300 jezika i sadrži ukupno 67.675.054 članka, od čega je 461.696 na srpskohrvatskom.

Dosad je na Wikipediji na srpskohrvatskom jeziku račun izradilo 365.690 korisnika, od čega je **321** aktivan (s najmanje jednom izmjenom u proteklih 30 dana).

## Novosti na Wikipediji

* Od 21. marta do 31. maja 2026. – Po peti put se održalo takmičenje CEE Proljeće.
* Od 15. januara do 5. marta 2026. – Održalo se drugo izdanje uređivačke kampanje 1Lib1Ref.
* Od 1. do 30. novembra 2025. – Održalo se peto izdanje uređivačkog maratona Mjesec Azije.
* 4. maja 2025. – Nakon prijenosa natuknica i naknadnog pregleda završeno spajanje Wikirječnika na bosanskom jeziku i Wikirječnika na srpskohrvatskom jeziku.
* 19. aprila 2025. – Započeto spajanje Wikirječnika na bosanskom jeziku i Wikirječnika na srpskohrvatskom jeziku nakon postignutog konsenzusa između zajednica.

## Srodni projekti

Wikipedija je pohranjena na serverima Fondacije Wikimedija, neprofitne organizacije koja stoji iza mnogih drugih projekata:

* Ostava
Skladište datoteka
* MediaWiki
Razvoj wiki-softvera
* Meta-Wiki
Koordinacija projekata
* Wikiknjige
Slobodne knjige i priručnici
* Wikipodaci
Slobodna baza znanja
* Wikifunkcije
Katalog kompjuterskih funkcija
* Wikicitat
Slobodni zbornik citata
* Wikiteka
Slobodna biblioteka
* Wikivrste
Katalog bioloških vrsta
* Wikiverzitet
Obrazovni materijali
* Wikivodič
Slobodni putni vodič
* Wikirječnik
Slobodni rječnik