Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ratni zločin

Xuzhou, Kina, 1938. Tela kineskih civila koje je ubila japanska vojska.
Vijetnam 1968. Tela vijetnamskih seljana koje je ubila američka vojska.
**Ratni zločin** u najopćenitijem smislu predstavlja teška i ozbiljna kršenja ratnog prava i običaja povodom kojih se počinitelji istih mogu kazneno goniti. Ne postoji jedinstvena definicija termina "ratni zločin". Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, u članku 8., donosi sljedeću definiciju - ratnim zločinom smatraju se teške povrede Ženevskih konvencija iz 1949. godine te druge teške povrede zakona i običaja primjenjivih u međunarodnom oružanom sukobu u uspostavljenim okvirima međunarodnog prava, odnosno, u slučaju oružanog sukoba čiji značaj nije međunarodni, teške povrede članka 3. zajedničkoga za sve četiri Ženevske konvencije. Druge međunarodne konvencije pod time podrazumijevaju "povrede zakona i običaja rata", a što uključuje ubistva, zlostavljanje i deportacije civilnog stanovništva u logore za prisilni rad; ubistva i zlostavljanje ratnih zarobljenika; ubistva talaca; uništenje gradova i naselja koje nije opravdano vojnim potrebama. Definicija ratnog zločina nalazi se i u cijelom nizu nacionalnih kaznenih zakona koji reguliraiju materiju. Navedene činjenice jasno ilustriraju što složenost samog pojma, što nepostojanje jedinstveno usvojene i unificirane definicije koja bi na adekvatan način obuhvatila sve postojeće.

Ratni zločini su postojali i bili definirani običajnim pravom od davnina, a od njih je najpoznatija ratna perfidija. Koncept je prvi put kodificiran Haškim konvencijama, te konačno ustanovljen nakon Drugog svjetskog rata. Odredbe o ratnim zločinima su iz međunarodnih konvencija preuzele sve države svijeta, kao i Međunarodni krivični sud.

U poratnim društvima neretko dolazi do pravdanja pa i glorifikovanja ratnih zločina. Antropolog Ivan Čolović to objašnjava time što prema ideologiji ekstremnog nacionalizma nacija stoji iznad svega, pa ništa što je učinjeno u borbi protiv neprijatelja nacije ne može biti zločin.

## Izvori

## Povezano

* Genocid
* Zločini protiv čovečnosti
* Zločin protiv mira
* Ratni zločini primene nedozvoljenih načina borbe
* Ratni zločini primene nedozvoljenih sredstava borbe

## Reference

* Stojanović Zoran, *Međunarodno krivično pravo*, Beograd, 2006. ISBN 86-86223-03-6
# Aneksija

**Aneksija** (latinski: *annexio*, doslovno: "pripajanje") u najširem smislu predstavlja *de jure* priključenje teritorija jedne, u pravilu manje, geopolitičke cjeline drugoj geopolitičkoj cjelini. U širem smislu se pod time podrazumijeva jednostrani akt države kojim ona prisvaja vlast nad teritorijom koja je pripadala drugoj državi. Izraz se u 20. vijeku, pogotovo nakon drugog svjetskog rata, počeo vezivati uz prisilu, rat, ekspanzionizam i agresiju u međunarodnoj politici.

Iako je aneksija Poveljom UN godine 1945. zabranjena, a Četvrta ženevska konvencija iz 1949. godine zabranjuje njeno korištenje u svrhu zaobilaženja međunarodnih pravila o ratnoj okupaciji, poratni period bilježi niz primjera aneksije u međunarodnim odnosima:

* aneksija države Jammu i Kashmir od strane Indije 1947.
* aneksija Zapadne Obale od strane Jordana 1950.
* aneksija područja Ogaden (dio bivše Britanske Somalije) od strane Etiopije 1954.
* aneksija Portugalske Goe od strane Indije 1961.
* aneksija Španske Zapadne Sahare od strane Maroka i Mauritanije 1975.
* aneksija Istočnog Timora od strane Indonezije 1975.
* aneksija Jeruzalema od strane Izraela 1980.
* aneksija Golanske visoravni od strane Izraela 1981.
* aneksija Kuvajta od strane Iraka nakon okupacije 1990.

## Veze

* Aneksija Bosne i Hercegovine
* Anschluss

## Literatura

* Adam Roberts. *Transformative military occupation: applying the laws of war and human rights Arhivirano 2011-07-25 na Wayback Machine-u*, 100 The American Journal of International Law. vol 100 pp. 580–622 (2006)