Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# The Waste Land

| *The Waste Land* |
| --- |
| Autor(i) | T. S. Eliot |
| Država |  Sjedinjene Države |
| Jezik | engleski |
| Žanr(ovi) | poezija |
| Izdavač | Horace Liveright |
| Datum izdanja | 1922 |
| Vrsta medija | štampa |
| Stranica | 64  |

The Waste Land (srpskohrvatski: *Pusta zemlja*) je pjesma britanskog pisca T. S. Eliota objavljena 1922. godine, a koja se danas smatra jednim od najuticajnijih i najvažnijih djela moderne književnosti, odnosno poezije na engleskom jeziku.

Radnja pjesme okvirno prati legendu o potrazi za Svetim graalom i Kralju ribara, uz brojne vinjete vezane uz opis suvremenog britanskog društva. Eliot je djelo napunio brojnim aluzijama na prethodna književna djela, prije svega iz zapadnog kanona, ali i reference na budizam i hinduizam. Stil pjesme varira od satire do apokaliptičkih proročanstava. Kritičari su u *The Waste Land* pronašli odraz autorovog dubokog razočaranja modernom industrijskom civilizacijom, izazvanog kako nedavnim Prvim svjetskim ratom tako i frustrirajućim životom u Londonu gdje je Eliot prije pisanja pjesme radio kao službenik u banci.

Iako je zbog nekih stihova Eliot kasnije postao predmetom optužbi za antisemitizam, *The Waste Land* je stekla izuzetnu popualrnost te bila često citirana i aludirana u popularnoj kulturi.

## Izvori

## Vanjske veze

Tekst
Besplatna e-knjiga: *The Waste Land* na Projektu Gutenberg

* Complete annotated poem
* *The Waste Land* Arhivirano 2016-08-03 na Wayback Machine-u at the British Library

Verzije sa napomenama
* Critical essay on *The Waste Land* @ the Yale Modernism Lab Arhivirano 2011-06-21 na Wayback Machine-u
* Exploring *The Waste Land*
* Hypertext version of *The Waste Land* with sources Arhivirano 2011-07-17 na Wayback Machine-u
* He Do the Police in Different Voices, a Website for Exploring Voices in *The Waste Land*

Snimke
* Audio of T.S. Eliot reading the poem Arhivirano 2004-06-10 na Wayback Machine-u
* Šablon:Librivox book
* BBC audio file. Discussion of *The Waste Land* and Eliot on BBC Radio 4's programme *In our time*.
# Giorgio de Chirico

| Giorgio de Chirico |
| --- |
| scuola metafisica, nadrealizam |
| Giorgio de Chirico 1936. godine; fotografija čiji je autor Carl Van Vechten |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Giorgio de Chirico (1888-jula-10)10. jula 1888. Volos, Grčka |
| Smrt | 20. novembra 1978. (dob: 90) Rim |
| Nacionalnost | italijanska |
| Profesionalne informacije |
| Obrazovanje | Akademija lijepih umjetnosti u Münchenu |
| Opus |
| Polje | slikanje, kiparstvo, crtanje, kostimografija i scenografija |
| Znamenita djela |
| v. izabrana djela |

**Giorgio de Chirico** (Volos, Grčka, 10.7. 1888. - Rim, 20.11. 1978), grčko-talijanski slikar

Umjetnički se obrazovao u Ateni, 1906. se preselio u München i tamo postao članom umjetničke akademije. Godine 1909. vratio se u Italiju.

Utemeljitelj je metafizičke škole u slikarstvu. Najbolji dio svojeg slikarskog opusa stvorio je između 1909. i 1919., u svojoj metafizičkoj fazi, s motivima mirnih mediteranskih gradova punih svjetla.

Godine 1915. de Chirico je upoznao futurista Carla Carrà.

Sljedećih je godina definirao kanone metafizičkog slikarstva, a njegova su razmatranja objavljena u časopisu *"Pittura metafisica"* ("Metafizičko slikarstvo"). Radove nastale između 1915. i 1925. karakteriziraju teme i motivi ogoljene arhitekture u nerealističnoj perspektivi, uronjene u tajanstvenu atmosferu, bez ljudskih likova. U prikazima interijera iz istog razdoblja zatječu se predmeti izmješteni iz svog prirodnog ili očekivanog konteksta, čime se postiže efekt nadrealnog. Javljaju se i uznemirujući klasični motivi (*Hektor i Andromaha*, *Ettore e Andromaca*, 1917). Na motiv krojačke lutke, simbol suvremenog čovjeka, nadahnuo ga je "čovjek bez lica", lik iz drame njegova brata, književnika i slikara Alberta Savinija.

Dvadesetih godina došao je u doticaj s nadrealizmom.

Od kraja tridesetih godina, djela mu odaju konzervativniji ukus.

## Djela

* *Nostalgija za beskonačnošću* (*La nostalgia dell'infinito*, datirana 1911)
* *Ljubavna pjesma* (*Canzone d'amore*, 1914)
* *Misterija i melankolija ulice* (*Mistero e malinconia di una strada*, 1914)
* *Metafizički interijer s velikom tvornicom* (*Interno metafisico con grande fabbrica*, 1916)
* *Autoportret* (*Autoritratto*, 1920)
* *Arheolozi* (*Archeologi*, 1927)
* (*I fuochi sacri*, 1929)
* *Povratak izgubljenog sina I* (*Il ritorno del figliol prodigo I*, 1929)

## Vanjske veze

* Giorgio de Chirico Arhivirano 2007-04-05 na Wayback Machine-u
* Giorgio de Chirico in Volos Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u
* Giorgio de Chirico ART CENTRE Arhivirano 2007-03-12 na Wayback Machine-u
* Ten Dreams Galleries
# Outback

Pogled na pustinjsko prostranstvo *outbacka* s pogledom na Mount Connor.
Outback je termin koji se koristi kako bi se označio napušteni, udaljeni teritorij Australije bez dodira ljudske civilizacije. Najčešće se koristi uz termin *bush*, koji označava slabije razvijena područja izvan urbanih regija, a u tom kontekstu označava one najudaljenije krajeve Australije. Termin nema prijevoda u većini svjetskih jezika, a u nekim se slučajevima (mada ne uvijek) koristi kao sinonim za američki Divlji zapad.

*Outback* je tokom godina uglavnom korišten za rudarstvo i poljodjelstvo, dok se u suvremenoj povijesti sve više koristi kao turistička destinacija. *Outback* ima značajnu ulogu u aboridžinskoj kulturi i umjetnosti te se uz njega često vežu naglašeno simbolične i mistične priče iz pretkolonijalne historije Australije.
# Ned Kelly

*Za ostale upotrebe, pogledajte Ned Kelly (razvrstavanje).*

| Ned Kelly
 |
| --- |
|  Ned Kelly prije pogubljenja |
| Biografski podatci |
| Rođenje | decembar 1854. Beveridge, Victoria, Australija |
| Smrt | 11. novembar 1880 (dob: 25) Melbourne, Victoria, Australija |
| Karijera |
| Zanimanje | bushranger |
| Kazna | smrtna kazna vješanjem |
| Status | pogubljen |

**Ned Kelly** (decembar 1854 - 11. novembar 1880) bio je australijski profesionalni kriminalac i odmetnik koji je za vrijeme relativno kratke ali upečatljive karijere pljačkaša banaka stekao status najpoznatijeg od svih "bushrangera", ali i narodnog junaka, a kasnije i jedne od najvećih nacionalnih kulturnih ikona.

Kelly se rodio u siromašnoj porodici irskih katolika tadašnjoj britanskoj koloniji Australiji. Kellyjevi, koji su se nastojali prehranjivati krađom stoke i sličnim oblicima kriminala, su bili čest predmet istraga, ali i zlostavljanja od strane policije. Sam Kelly je bio nekoliko puta hapšen i proveo nekoliko godina u zatvoru prije nego što se 1878. godine zajedno sa nekoliko odmetnuo i započeo "Kellyjevu epidemiju" (engleski: *Kelly's Outbreak*) prilikom koje su on i njegova banda ubili trojicu policajaca i jednog policijskog doušnika te opljačkali dvije banke. U ljeto 1880. je pokušaj da se iz tračnica izbaci vlak sa policijskim pojačanjima u Glenrowana doveo do oružanog okršaja u kome su Kelly i njegovi sljedbenici nosili, nastojeći steći prednost pred brojčanom nadmoćnim neprijateljem, nosili improvizirane oklope. Na kraju su svi izginuli, osim Kellyja koji je uhvaćen, proglašen krivim za ubistvo, osuđen na smrtnu kaznu i obješen pri čemu je izreako znamenite posljednje riječi "Takav je život" (engleski: *Such is life*).

Kelly je ostavio izuzetan dojam na svoje suvremenike, ali i njihove potomke, a što je svoj izraz pronašlo u nizu književnih i umjetničkih djela. To uključuje i nijemi film *The Story of Kelly Gang* iz 1906. godine koji se smatra prvim cjelovečernjim ostvarenjem svjetske kinematografije.

Godine 2019. australski motociklista Džek Miler je došao do trećeg mesta na Velikoj nagradi Australije u Moto GP nosivši zaštitno odelo koje je bilo inspirisano Kelijevim oklopom.[1]

## Vanjske veze

* Kelly, Ned (1855–1880) National Library of Australia, *Trove, People and Organisation record* for Ned Kelly
* The Kelly collection, including John Hanlon's transcript of the Jerilderie letter Arhivirano 2020-07-10 na Wayback Machine-u at the National Museum of Australia
* Ned Kelly: Australian Ironoutlaw (*the first site on Ned Kelly, established 1995*)
* Culture Victoria – historical images and video interview with Peter Carey about his novel "True History of the Kelly Gang"
* Works by or about Ned Kelly at Internet Archive
* Works by Ned Kelly at LibriVox (public domain audiobooks)
# Muzej Guggenheim u New Yorku

Pogled na **Solomon R. Guggenheim muzej** u New Yorku s 5. avenije.
Pogled u unutrašnjost.
**Guggenheimov muzej** (engleski: *Guggenheim Museum*) je muzej umjetnosti u New Yorku (SAD), Veneciji (Italija), Berlinu (Njemačka) i Bilbau (Španjolska).

Zakladu Solomona R. Guggenheima i muzej apstraktne umjetnosti utemeljio je američki industrijalac, sakupljač umjetnina Solomon R. Guggenheim (Philadelphia, 2. veljače 1861. – Port Washington, 3. rujna 1949.).

## Guggenheim muzej u New Yorku

Muzej na Petoj aveniji u New Yorku ima zbirku (više od 2.500) djela suvremenih slikara i kipara, uključujući najveću zbirku djela Vasilija Kandinskog.

Cilindričnu spiralnu, armiranobetonsku građevinu u New Yorku projektirao je 1943. godine Frank Lloyd Wright. U toj jednoj od posljednjih u njegovoj seriji organičkih konstrukcija, Wright je spojio složeno prirodno obličje Grand Canyona s urođeničkom arhitekturom Navajo indijanaca. Organizaciju zavojitih stubišta slijedi spiralno kretanje prema gore. Posjetitelje do vrha odvozi dizalo, a zatim se pješice spuštaju zavojitim stubištem i ujedno promatraju slike

## Vanjske veze

* Službene stranice. Arhivirano 2004-10-29 na Wayback Machine-u
* Gwathmey Siegel, Solomon R. Guggenheim Muzejska rekonstrukcija i dodaci. Arhivirano 2013-05-18 na Wayback Machine-u
* Pregled arhitekture. Arhivirano 2007-06-29 na Wayback Machine-u
* Google maps
# Muzej moderne umjetnosti (New York)

| Muzej moderne umetnosti u Njujorku
 |
| --- |
|  Museum of Modern Art
 |
|  |
|  Osnovne informcije
 |
| Osnivanje
 | 7. novembar 1929.
 |
| Kolekcija
 | moderna umetnost
 |
|  Podaci o posetama
 |
| Posetioci
 | 3,1 miliona (2013)
 |
| Adresa
 | 11 West 53rd Street New York, NY 10019
 |
|  Uprava
 |
| Direktor
 | Glenn D. Lowry
 |
| uredi  |

**Muzej moderne umetnosti u Njujorku** (engleski: *The Museum of Modern Art, MoMA*) je muzej na centralnom Menhetnu (53. ulica između 5. i 6. avenije) u gradu Njujorku. Smatra se jednim od najuticajnijih muzeja moderne umetnosti u svetu. Muzejska kolekcija je vrhunski pregled moderne i aktuelne umetnosti, koja obuhvata dela arhitekture, dizajna, crteže, slike, skulpture, fotografije, grafike, ilustracije, film i elektronske medije. Biblioteka i arhivi muzeja sadrže preko 300.000 knjiga i predmeta koji se odnose na više od 70.000 umetnika.

Muzej je otvoren 7. novembra 1929. izložbom dela Van Goga, Gogena, Seraa i Sezana, kao prvi muzej moderne umetnosti u SAD. Najuticajniji predsednik muzeja bio je Nelson Rokfeler (1939-1958) koji je preselio muzej na današnju lokaciju.

## Galerija eksponata

* Pol Sezan, *Kupač* iz 1885–1887.
* Vinsent van Gog, *Zvezdana noć* iz 1889.
* Pol Gogen, *Seme Areoja (Te aa no areois)* iz 1892.
* Anri Ruso, *San* iz 1910.
* Umberto Bočioni, *Jedinstvene forme kretanja u prostoru* iz 1913.
* Kazimir Malevič, *Suprematistička kompozicija: Belo na belom* iz 1918.
* Endi Vorhol, *Konzerve Kembel supe* iz 1950.
* Stolice u Muzeju moderne umenosti
* Alan Mek Kolum, projekat *Oblici*

## Reference

## Literatura

* Kleiner, Fred S.; Christin J. Mamiya (2005). „The Development of Modernist Art: The Early 20th Century”. *Gardner's Art through the Ages: The Western Perspective*. Thomson Wadsworth. str. 796-. ISBN 978-0-495-00478-3.

## Vanjske veze

* Službena internet prezentacija muzeja