Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Brzometno oružje

**Brzometno oružje** je izraz koji se koristi za vatreno, najčešće streljačko oružje koje je u stanju ispaliti više metaka, odnosno zrna bez potrebe da se meci ili zrna ručno ubacuju u oružje izvana. To se postiže posebnim mehanizmima koji omogućuju da nakon svakog opaljenja novi metak bude ubačen u cijev iz za to predviđenog spremišta municije, najčešće okvira, magacina ili doboša. Ovi mehanizmi se po pravilu pokreću od strane strelca, i, da bi oružje nastavilo paljbu, moraju biti pokrenuti, tj. ne omogućavaju rafalnu paljbu.

Brzometno oružje, koje se prvi put javilo u 19. vijeku, u pravilu omogućava veću brzinu paljbe od sporometnog oružja, te su postupno vojske u svijetu kao standarno oružje svoje pješadije uvele brzometne puške, odnosno **brzometke** ili **repetirke**.

Do početka 20. vijeka su tadašnje brzometne revolvere i pištolje zamijenili poluautomatski pištolji, a od sredine 20. vijeka i poluautomatske puške.

Brzometno oružje se danas uglavnom proizvodi za sport i lov.
# Bajonet

Bajonet
**Bajonet** ili **bajunet** (fr. *baïonnette*) je nož ili bodež koji se zakači na cev puške. Dobio je naziv po francuskom gradu *Bayonne*. Zakačen na pušku služi umesto starinskog koplja, a može da posluži i kao običan nož.

Bajonet je prvi put upotrebljen u XVII veku u francuskom gradu *Bayonne* od strane seljaka koji su na svoje ručno rađene puške stavljali noževe, kako bi im isti mogli poslužiti kao koplje kada im ponestane municije.

## Povezano

## Literatura

* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970., knjiga prva, strana 433.

## Vanjske veze
# Automat (oružje)

Thompson, automat koji je postao slavan zahvaljujući gangsterskim filmovima
**Automat** je naziv koji se koristi za automatsko oružje za uništavanje neprijateljske sile i neposrednu samoobranu koje koristi pištoljsku municiju. Iako se ponekad naziva **strojnicom** ili **mašinskom puškom** u pravilu ima slabiji domet od puške i mitraljeza, ali to nadoknađuje time što je lakši za nošenje.

Razvio se u prvom svjetskom ratu, kada se stekla potreba za oružjem koje bi pojedinačni vojnik - pješadinac mogao koristiti u neprijateljskim rovovima. Veliku popularnost je stekao u drugom svjetskom ratu, pri čemu se pokazao kao vrlo dobro oružje za ulične borbe.

Danas ga uglavnom koristi policija, a u vojsci specijalne snage te piloti, tenkisti i drugi pripadnici oružanih snaga kojima su jurišne puške preglomazne.

## Slavni automati

Heckler & Koch MP5
Steyr TMP
* MP 34, 9 mm Luger
* MP 40, 9 mm Luger
* Suomi Model 31, 9 mm Luger
* Thompson submachine gun, ,45 ACP
* M3 submachine gun, ,45 ACP
* Sten machine carbine, 9 mm Luger
* Owen machine carbine, 9 mm Luger
* PPŠ-41, 7,62 mm Tokarev
* PPS-42, 7,62 mm Tokarev
* Sa vz. 23, 9 mm Luger
* IMI Uzi, 9 mm Luger
* Steyr MPi 69, 9 mm Luger
* HK MP5, 9 mm Luger, 10 mm Auto, 40 S&W
* Beretta M12, 9 mm Luger
* Škorpion, 7,65 mm Browning
* MAC-10, ,45 ACP
* PM-84 Glauberyt, 9 mm Luger
* FN P90, 5,7 × 28 mm
* HK MP7, 4,6 × 30 mm
* Steyr TMP, 9 mm Luger
# Artiljerija

|  |
| --- |
| **Rat** |
| Vojna historija
 |
| Ere
 |
| Prahistorija · Antika · Srednji vijek Barut · Industrija · Moderna
 |
| Ratište
 |
| Informacije · Kopno · More · Svemir · Zrak
 |
| Bojišta
 |
| Arktik · Cyberspace · Džungla Grad · Pustinja · Planina
 |
| Oružja
 |
| Artiljerija · Biološki rat · Konjica ·Kemijski Elektronski · Pješadija · Mehanizirani · Nuklearni Oklopni · Podmornice· Specijalni Radiološki · Skije
 |
| Taktike
 |
|
Amfibijska · Asimetrična · Fortifikacija · Gerila Invazija · Iscrpljivanje · Konjička · Konvencionalno Manevar · Nekonvencionalna ·Opsada ·Prsa u prsa Sadejstvo · Rovovska · Totalna

 |
| Strategija
 |
|
Ekonomska · Strategija · Operatika

 |
| Organizacija
 |
|
Lanac komandiranja · Formacije Činovi · Jedinice

 |
| Logistika
 |
|
Oprema · Materijal · Linija snabdijevanja

 |
| Pravo
 |
|
Vojni sud · Ratni zakoni · Okupacija Tribunal · Ratni zločin

 |
| Vlada i politika
 |
|
Regrutiranje · Coup d'état Vojna diktatura · Ratno stanje Militarizam · Vojna vlada

 |
| Vojne studije
 |
|
Vojna akademija · Vojna nauka Polemologija · Filozofija rata Mirovne i studije konflikta

 |
| Popisi
 |
| Autori · Bitke · Građanski ratovi Komandanti · Invazije · Operacije Opsade · Prepadi · Taktike · Teoretičari Ratovi · Ratni zločini · Ratni zločinci Oružja · Pisci
 |

**Artiljerija** je naziv za rod kopnene vojske kome je svrha obavljanje borbenih zadataka uz pomoć artiljerijskih oruđa. Često se naziva *Kraljicom bitke*.

Iako se pojava artiljerije obično vezuje uz razvitak vatrenog oružja, ona je postojala i u ranijem periodu u obliku različitih naprava za ispaljivanje velikih projektila na daljinu (tzv. bacačke sprave), najčešće u svrhu rušenja neprijateljskih fortifikacija u tvrđavskom ratovanju. Zbog slabe mobilnosti, preciznosti i brzine ispaljivanja ispočetka je gotovo isključivo korištena kao opsadna artiljerija.

S vremenom je razvitak metalurgije, odnosno nešto lakših i mobilnijih tipova artiljerijskog oruđa doveo do stvaranja poljske artiljerije, koja se s vremenom počela odvajati od pješadije naoružane streljačkim naoružanjem, te počela igrati sve važniju ulogu u bitkama na otvorenom polju. Artiljerija je do 20. vijeka stekla takav domet i razornu moć, da joj se pripisuje većina ljudskih gubitaka u prvom svjetskom ratu.

Artiljerija se, s obzirom na težinu oruđa, dijeli na i laku i tešku artiljeriju, a po namjeni, uz poljsku artiljeriju postoje još i:

* protivtenkovska artiljerija;
* protivavionska artiljerija;
* obalna artiljerija.

Brodska artiljerija je naziv za artiljerijska oružja koja sačinjavaju naoružanje pojedinog ratnog broda.

Artiljerijske jedinice koje se sastoje samohodnih artiljerijskih oruđa se nazivaju samohodna artiljerija.
# Jurišne trupe

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jurišnik.*
**Jurišne** ili **udarne trupe** je izraz koji se prije svega koristi za jedinice kopnene vojske specijalizirane za izvođenje napadnih operacija, prije svega onih koji se odnose na proboj neprijateljske fronte ili zauzimanje strateški važnih položaja. Jurišne trupe su u pravilu bolje obučene i opremljene od redovnih snaga, iako se, s druge strane, očekuje da će u odnosu na njih u borbi pretrpjeti teže gubitke. Iako je sličnih primjera bilo u historiji, od kojih je najpoznatiji Forlorn hope u tvrđavskom ratovanju, izraz se prvi put počeo koristiti u 20. vijeku, odnosno za vrijeme Prvog svjetskog rata, i to za pješadijske jedinice čiji je zadatak bio infiltracija unutar neprijateljskih položaja kako bi se naknadno mogao izvesti proboj. Od svih njih su najpoznatije *Stosstruppen* (Jurišne trupe) koje je pred kraj sukoba razvila njemačka carska vojska, a po kojima su jurišne trupe dobile i ime.

Jurišne trupe se ponekad navode kao preteča kasnijih specijalnih jedinica.

## Povezano

* Grenadiri
* Jurišni odredi

## Vanjske veze

* Ю. Веремеев. Красная Армия и Вторая мировая война. *Штурмовые группы* (Бой в крупном городе) Arhivirano 2009-05-30 na Wayback Machine-u
* Применение *штурмовых групп* при прорыве обороны Arhivirano 2009-02-09 na Wayback Machine-u
* Инженерно-штурмовые части РВГК
# Barikada

| Barikada barricade |
| --- |
| Slika Horace Verneta: Pariška barikada iz ulice Soufflot za Revolucionarne 1848Slika Horace Verneta: Pariška barikada iz ulice Soufflot za Revolucionarne 1848 |
|  |

**Barikada** (od francuskog - *barricade*) je Improvizirana fortifikacija, prepreka, brana od kamenja, vreća pijeska, izvrnutih vozila, drveća i sličnih materijala radi zaprečavanja prolaza ili prilaza.

## Karakteristike i historija

Barikade podižu demonstranti i ustanici po gradovima, da onemoguće pristup vojsci i policiji, koja ih treba rastjerati, pohapsiti ili pobiti.
Podižu se od Antike do danas, a slavne su pariške iz 1848 kao i one nedavne iz kijevskog Euromajdana.

### Etimologija

Barikada potječe od francuske riječi *barrique*=bačva, od kojih su se najčešće pravile barikade, a taj *barrique* od gaskonjskog *barriqua*, a on najvjerojatnije od latinskog *barrīca*.

* Bečka barikada iz 1848.
* Barikada za Varšavskog ustanka 1944.
* Barikade u Tunisu
* Barikada na kijevskom Euromajdanu 2014.

## Reference

## Vanjske veze

* *barikada* (`sh`)
# Bunker

*Njemački bunker na danskoj obali*
**Bunker** je vrsta skloništa, pokriveni objekat utvrđenja, često ukopan delimično ili potpuno pod zemljom, dizajniran za zaštitu od pada bombi i drugih napada ali i za dejstvo bočnom, kosom i frontalnom vatrom iz puškomitraljeza, mitraljeza i artiljerijskih oruđa za neposredno gađanje.

Često su se koristili u Prvom i Drugom svetskom ratu, a hladnom ratu za smeštaj oružja, objekata, komandne centre.

Osnovni delovi bunkera su: iskop, noseća i obložna konstrukcija, pokrivka, prostorija za municiju, otvori za dejstvo i ulaz. Složeniji bunkeri imaju protoriju za ljudstvo i uređaj za provetravanje. Prema materijalim od kojih se izvode dele se na: drveno-zemljane, betonske, armirano-betonske. Današnja težnja je da se rade od prefabrikovanih elemenata što pojeftinjuje i ubrzava izgradnju. Mogu biti manjih dimenzija na borbenim linijama (npr mitraljeska gnezda) ali i veliki podzemni objekti koji mogu da prime i više hiljada ljudi, sa svim potrebnim instalacijama za višemesečno preživljavanje. Takođe u vidu podzemnih objekata se grade i podzemni aerodromi, luke za podmornice i sl...

## Druga značenja

* "Staviti film u bunker" znači zabraniti njegovu distribuciju i eventualno ga sačuvati za neka druga vremena
* "Bunker" u sportu znači povlačenje svih igrača u zonu ispred gola, čime se "čuva" rezultat

## Literatura

* Vojni leksikon, 1981