Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Christ’s koledž, Cambridge

| Christ’s College |
| --- |
|  |
| Dvorište koledža |
| Historija |
| Osnivanje | 1505. |
| Generalno |
| Vrsta | javni |
| Administracija |
| Predsednik | Jane Stapleton |
| Studenti |
| Broj studenata | 450 |
| Lokacija |
| Sedište   – grad   – država |  Cambridge (Grofovija Cambridgeshire)  Engleska |
| Službene stranice |
| www.christs |

**Christ’s College** je jedan od 31 konstitutivnih koledža Univerziteta u Cambridgeu - Engleska.

## Historija i karakteristike

Koledž Christ’s osnovala je 1505. majka Henrya VII - *Margaret Beaufort*. On je zapravo počeo raditi još 1437. pod imenom *God's House* (Božja kuća), ali je tek 1505. dobio kraljevsku povelju.

Jedan od najpoznatijih studenata tog koledža bio je pjesnik John Milton, za kog kažu da je ispod krošnje jedne od murvi u parku koledža napisao svoju poemu *Lycidas*.

Christ’s College polazio je i poznati prirodoslovac Charles Darwin.

Koledž pohađa prosječno oko 450 studenata i oko 170 postdiplomanata.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Christ's Collega (`en`)
# Hermipa (mjesec)

**Hermippe**
|  |
| **Otkriće** |
| Otkrio
 | Scott S. Sheppard et al.
 |
| Datum otkrića
 | 2001.
 |
| Privremena oznaka
 | S/2001 J 3
 |
| Matični planet
 | Jupiter
 |
| Grupa satelita
 | grupa Ananke
 |
| **Orbitalni elementi** |
| Ekscentricitet *(e)* | 0.2290
 |
| Prosječna udaljenost
 | 21,182,000 km (xxxx AJ)
 |
| Periapsis *(P)* | xxxx km (xxxx AJ)
 |
| Apoapsis *(A)* | xxxx km (xxxx AJ)
 |
| Orbitalni period *(P)* | 629.809 d
 |
| orbitalna brzina
 | maks.: xxxx km/s prosjek.: xxxx km/s min.: xxxx km/s
 |
| Inklinacija *(i)* prema -
 |
| - ekliptici
 | 151°
 |
| - ekvatoru planeta
 | 149°
 |
| **Fizičke osobine** |
| Srednji promjer
 | ~ 4 km
 |

**Hermipa** (također *Jupiter XXX*) je prirodni satelit planete Jupiter, iz grupe Ananke. Retrogradni nepravilni satelit s oko 4 kilometra u promjeru i orbitalnim periodom od 629.809 dana.
Šablon:Mrva-satelit
# Bell Labs

Bellovi laboratoriji u Murray Hillu (New Jersey)
**Bell Labs** ili **Bell Telephone Laboratories Inc.** i još nekada **AT&T Bell Laboratories** ime je za nezavisnu razvojnu laboratoriju američke telekomunikacijske firme **United States Bell System**. Bell Labs kao privatni laboratorij uspio je napraviti zavidne pomake na mnogim poljima, ali najzapaženija područja su računarstvo, elektrotehnika, matematika i fizika.

## Historija

Godine 1925. osniva se *Bell Telephone Laboratories Inc.* kao partnersku laboratoriju između kompanije **AT&T** i **Western Electric**. Obje tvrtke imaju 50% udjela u laboratoriju.

Od izuma i tehnologije razvijene u Bell Labs, najpoznatije su sljedeće:

* 1925. faks prijenos slike preko telefonske linije
* 1940 solarne ćelije
* 1947. tranzistor
* 1949. teleprinter
* 1969. UNIX operativni sistem
* 1970. programski jezik C
* 1983. programski jezik C++

## Vanjske veze

* Bell Labs Arhivirano 2007-08-07 na Wayback Machine-u ((en))
# Harald IV od Norveške

| Harald IV Gille
 |
| --- |
|  |
| **kralj Norveške**  |
| Vladavina
 | 1130 – 14. decembar 1136
 |
| Prethodnik
 | Sigurd I
 |
| Nasljednik
 | Sigurd II i Inge I
 |
|  |
| Suprug/a
 | Ingrid Ragnvaldsdotter
 |
| Potomstvo
 | Inge I od Norveške Sigurd II od Norveške Eystein II od Norveške Magnus Haraldsson od Norveške Brigida, kraljica Švedske
 |
| Puno ime
 | Harald Gille
 |
| Kuća
 | Kuća Gille
 |
| Otac
 | Magnus III od Norveške (tvrdnja)
 |
| Rođen/a
 | cca. 1103 Irska/Hebridi
 |
| Umro/la
 | 14. decembar 1136 Bergen
 |

**Harald Gille** (staronordijski: *Haraldr gilli* ili *Haraldr gillikristr*; nadimak vjerojatno nastao od izraza *Gilla Críst* ili "sluga Kristov") (? - 14. decembar 1136) bio je kralj Norveške od 1130. do smrti.

Relativno oskudni izvori sugeriraju da se rodio ili rani dio života proveo u Irskoj ili na Hebridima. Nordijske sage navode da je o Norveškoj prvi put čuo preko norveških trgovaca kao što je Rögnvald Kali Kolsson, budući earl Orkneya. Godine 1127. se iskrcao u Norveškoj i za sebe tvrdio da je sin kralja Magnusa Bosonogog, koji je poginuo u Irskoj 1103. godine. Magnusov sin Sigurd I, koji je tada vladao kao kralj, ga je za brata priznao nakon što je uspješno prošao kušnju vatrom; dozvolu da ostane u Norveškoj je priznao tek nakon što se obavezao da krunu neće tražiti za Sigurdovog i života Sigurdovog sina i nasljednika Magnusa IV. Historijski izvori navode da je sa svojim stvarnim ili navodnim bratom nakon toga bio u dobrim odnosima i čak sudjelovao u upravljanju državom.

Kada je Sigurd 1130. umro, sazvao je skupštinu na kojoj su ga predstavnici pola Norveške proglasili svojim kraljem; nakon toga je sa Magnusom IV sklopljen sporazum kojim su obojica podijelili vlast i teritoriju. Četiri godine kasnije, nakon temeljitih priprema, Magnus je pokrenuo rat protiv Haralda. 9. augusta 1134. je Harald poražen i prisiljen bježati u Dansku. Nakon toga je Magnus raspustio svoju vojsku i otišao prezimiti u Bergen. Harald je to iskoristio te brzo okupio novu vojsku s kojom je munjevito napao i zauzeo Bergen 7. januara 1135. Magnus je tada zarobljen i oslijepljen, a Harald je postao novi kralj.

Haraldova vladavina, međutim, nije bila duga. Godine 1136. ga je na spavanju mučki ubio Sigurd Slembe, još jedan pretendent na prijestolje i navodni sin Magnusa Bosonogog.

Harald je, usprkos kratkoj vladavini, imao značajne posljedice na dalju historiju Norveške, jer je s njegovim stupanjem na prijestolje započeo dugotrajni period građanskih ratova koji će trajati 1217.

Harald je imao nekoliko žena - Ingrid Ragnvaldsdotter, s kojom će imati sina Ingea; Bjadok, sa kojom će imati sina Eysteina; te priležnicu Toru Guttorm s kojom je imao sinove Sigurda i Magnusa. Sva četiri sina će kasnije postati kraljevi Norveške.

## Reference

|  |
| --- |
| Harald Gille**Kuća GilleRođen/a:** cca. 1103  **Umro/la:** 14. decembar 1136 |
| Kraljevske titule
 |
| Prethodi: **Sigurd I** | **kralj Norveške** 1130–1136 *Magnus IV*  *(1130–1135)* | Slijedi: **Sigurd II & Inge I** |
# Fenoli

Najjednostavniji iz skupine fenola - fenol (2 načina označavanja aromatskog prstena)
U organskoj kemiji **fenoli** su skupina spojeva koji se sastoje od hidroksilne skupine (-OH) vezane izravno na aromatski ugljikovodik. Najjednostavniji takav spoj je fenol (C6H5OH).

Iako slični alkoholima, imaju jedinstvena svojstva te se ne svrstavaju u alkohole (zbog toga što hidroksilna skupina nije vezana na *zasićeni* atom ugljika, već direktno na aromatski ugljikovodik). Jače su kiseline od alkohola jer se aromatski prsten uže veže s kisikom te je veza izmežu vodikovog i kisikovog atoma relativno slaba. Kiselost hidroksilne skupine kod fenola na ljestvici je negdje između alifatskih spojeva i karboksilnih kiselina (njihov pKa obično je između 10 i 12). Gubitak pozitivno nabijenog atoma vodika (H+) sa hidroksilne skupine fenola stvara pripadajući negativni *fenolatni ion* ili *fenoksid ion*, a pripadajuće se soli nazivaju *fenolati* ili *fenoksidi* (također *ariloksidi* prema IUPAC Gold Book-u).

Jedna molekula fenola može imati dvije ili više hidroksilnih skupina vezanih za aromatski prsten. Fenoli mogu reagirati s alkalijskim metalima kao i alkoholi, pri čemu nastaju odgovarajući fenoksidi. Male količine fenola nalazimo u ljekovitim pripravama (kapi za oči ili nos, tekućina za ispiranje usta ili losion za herpes) jer su neki fenoli dobra baktericidna i dezinfekcijska sredstva koja koaguliraju stanične bjelančevine.

Po redoslijedu opadajućeg prioriteta pri odabiru i imenovanju glavne karakteristične skupine, alkoholi i fenoli su petnaesti po redu razredni spojevi (zatim redom tioli, selenoli i teluroli).

## Izvori
# Kanal Forth–Clyde

| Kanal Forth - Clyde |
| --- |
| Pogled na kanal i brod na njemuPogled na kanal i brod na njemu |
| Mjesto
 | Central Lowlands
 |
| Država
 |  Škotska
 |
| Vrijeme gradnje | 1768. - 1790.
 |
| Otvorenje
 | 28. jul 1790.
 |
| Vlasnik
 | Scottish Canals
 |
| Tip građevine
 | kanal
 |
| **Arhitekti i izvođači radova** |
| Graditelj
 | John Smeaton, Robert MacKell, Robert Whiteworth
 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |

**Kanal Forth - Clyde** (engleski: *Forth and Clyde Canal*) je kanal u sredini Škotske, koji povezuje zaljeve Firth of Clyde i Firth of Forth, odnosno Atlantik sa Sjevernim morem.

## Karakteristike i historija gradnje

Forth - Clyde kanal se proteže duž Central Lowlandsa u dužini od 56 km od rijeke Carron kod
Grangemoutha do rijeke Clyde kod Bowlinga. Radovi na kanalu su otpočeli 10. juna 1768., a otvoren je 1790. kao prvi kanal u Škotskoj. Radio je do 1. januara 1963. kad je zatvoren zbog rekonstrukcije, ponovno je otvoren 2001.

Na kanalu je izgrađeno 39 ustava dugih 18 metara a širokih 6 m, najviša točka na kanalu blizu Glasgowa ima 48 m. Na kanalu su radili inženjeri John Smeaton (1768.-73), Robert MacKell (1773.-79) i Robert Whiteworth (1785.-90), ali su za Američke revolucije (1777.-85) radovi potpuno obustavljeni.

## Reference

## Vanjske veze

* *Forth and Clyde Canal* na portalu Gazetteer for Scotland (`en`)
# Mary Celeste

Slika *Mary Celeste* iz 1861., nepoznatog autora
Mary Celeste (često pogrešno napisan kao Marie Celeste) bio je američki trgovački brigantin koji je 4. 12. 1872. pronađen kako napušten pluta po Atlantskom oceanu, u blizini Azorskih ostrva od kanadskog brigantina *Dei Gratia*. Ovaj brod je nađen u zapuštenom, ali i dalje plovnom stanju, djelomičnom jedrenju, a na njemu nije bilo nikoga te su nedostajali čamci za spašavanje. Zalihe na brodu su i dalje bile bogate. Posljednji zapis u dnevniku bio je prije 10 dana. *Mary Celeste* je napustila New York City 7. 11. i trebala ići u italijansku Genovu. Njen tovar, špirit, je i dalje bio na brodu, dok su osobne stvari kapetana i posade ostale netaknute. Deseteročlanu prvotnu posadu broda (kapetan i njegova supruga, njegova dvogodišnja kćer, posada od sedmero) nitko više nije ni čuo ni vidio od tada.

*Mary Celeste* je izgrađena na Spencer's Island, Nova Scotia i puštena u pogon pod britanskom klasifikacijom *Amazon* 1861. Prešla je u američko vlasništvo 1868., kada je dobila svoje svoje trenutno ime, te zabilježila razne plovidbe bez ikakvih incidenata, sve do 1872. godine. Tijekom saslušanja ovog slučaja na Gibraltaru nakon otkrića, sudski službenici su razmatrali razna objašnjenja: pobuna posade, piratstvo, urota da se pobere novac od osiguranja ili prevara spašavanja imovine. Nije pronađeno nikakvih dokaza koji bi podupirali ove teorije, ali je neriješena sumnja dovela do raspisivanje niske nagrade za pronaskom bilo kakvih informacija o ovom slučaju.

Zbog neriješenog statusa ove misterije, u javnosti su s vremenom sve više počele rasti razne teorije, a dodatna otežavajuća okolnost proizašla je iz uslova neinformiranosti u kojima su se javljali razni lažni detalji i fantazije. Neke su dodatne teorije da je posada izgubila razum zbog isparavanja alkohola na brodu, nestala zbog podvodnog zemljotresa, pijavica, napada odivovske hobotnice pa čak i u novije vrijeme i zbog NLO-a ili paranormalne intervencije.

Nakon gibraltarskog saslušanja, *Mary Celeste* je nastavila ploviti pod novim vlasnicima. 1885., njen novi kapetan ju je namjerno srušio na obali haitija, kao dio pokušaja prevara da pobere novac od osiguranja. Priča o događajima iz 1872. je dramatizirana u raznim dokumentarcima, romanima, serijama i filmovima, a njeno ime je postao sinonim za neobjašnjeno napuštanje broda.

1884. Arthur Conan Doyle je napisao kratku priču po ovoj misteriji, ali je brod pogrešno napisao kao *Marie Celeste*. Taj naziv je postao u puno češćoj upotrebi od originala u moderno doba.

## Izvori

## Vanjske veze

Mary Celeste na Wikimedijinoj ostavi

* NUMA website sa fotografijama olupine Arhivirano 2019-02-22 na Wayback Machine-u
* Film *Phantom Ship* (1936) na Internet Archive