Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Piko

*Za ostala značenja pogledajte Piko (razvrstavanje)*
**Piko** (*pico*; simbol **p**) je prefiks u SI sistemu jedinica koji označava faktor od 10−12.

Potvrđen 1960. godine, dolazi iz italijanskog *piccolo*, što znači *mali*.

SI prefiksi
| 10n | Prefiks
 | Simbol
 | Kratka skala
 | Duga skala
 | Decimalni ekvivalent
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1024 | jota
 | Y
 | septilion
 | kvadrilion
 | 1 000 000 000 000 000 000 000 000
 |
| 1021 | zeta
 | Z
 | sekstilion
 | trilijarda (hiljadu triliona)
 | 1 000 000 000 000 000 000 000
 |
| 1018 | eksa
 | E
 | kvintilion
 | trilion
 | 1 000 000 000 000 000 000
 |
| 1015 | peta
 | P
 | kvadrilion
 | bilijarda (hiljadu biliona)
 | 1 000 000 000 000 000
 |
| 1012 | tera
 | T
 | trilion
 | bilion
 | 1 000 000 000 000
 |
| 109 | giga
 | G
 | bilion
 | milijarda (hiljadu miliona)
 | 1 000 000 000
 |
| 106 | mega
 | M
 | milion
 | 1 000 000
 |
| 103 | kilo
 | k
 | hiljada
 | 1 000
 |
| 102 | hekto
 | h
 | sto
 | 100
 |
| 101 | deka
 | da
 | deset
 | 10
 |
| 100 | *nema* | *nema* | jedan
 | 1
 |
| 10−1 | deci
 | d
 | deseti deo
 | 0.1
 |
| 10−2 | centi
 | c
 | stoti deo
 | 0.01
 |
| 10−3 | mili
 | m
 | hiljaditi deo
 | 0.001
 |
| 10−6 | mikro
 | µ
 | milioniti deo
 | 0.000 001
 |
| 10−9 | nano
 | n
 | bilioniti deo
 | milijarditi deo
 | 0.000 000 001
 |
| 10−12 | piko
 | p
 | trilioniti deo
 | bilioniti deo
 | 0.000 000 000 001
 |
| 10−15 | femto
 | f
 | kvadrilioniti deo
 | bilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 001
 |
| 10−18 | ato
 | a
 | kvintilioniti deo
 | trilioniti deo
 | 0.000 000 000 000 000 001
 |
| 10−21 | zepto
 | z
 | sekstilioniti
 | trilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 000 000 001
 |
| 10−24 | jokto
 | y
 | septilioniti
 | kvadrilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 000 000 000 001
 |

## Povezano

* SI

## Vanjske veze

* BIPM vebsajt
# Priroda

*Za ostale upotrebe, pogledajte Priroda (filozofija).*
**Priroda** (također poznata po nazivima **materijalni svijet**, **materijalni univerzum**, **prirodni svijet** i **prirodni univerzum**) je naziv za svu materiju i energiju, pogotovo u njihovim esencijalnim oblicima. Priroda je predmet naučnog proučavanja, a historija koncepta prirode je historija nauke.

"Priroda" sadrži sve što postoji, od univerzalnog do subatomskog. Ona sadrži sve životinje, biljke i minerale; sve prirodne resurse i događaje (uragane, tornadoe, potrese). Također sadrži ponašanje živih bića, kao i procese koji se vezuju uz nežive predmete - "način" na koji se stvari mijenjaju.

## Zemlja

Zemlja je jedina poznata planeta na kojoj postoji život. Zemlja je evoluirala kroz geološke i biološke procese, čiji su tragovi još uvijek prisutni. Starost Zemlje se procjenjuje na 4,55 milijardi godina.

## Život

Iako ne postoji univerzalna definicija života, generalno se podrazumijeva da je biološka manifestacija života karakterisana organizacijom, metabolizmom, rastom, adaptacijom, odgovorom na stimulanse i reprodukcijom. Za život se jednostavno može reći da je karakteristično stanje organizama.

## Materija i energija

Neke nauke posmatraju prirodu kao materiju u kretanju, za koju važe određeni zakoni. Iz tog razloga, jedna od fundamentalnih nauka je fizika. Danas se smatra da vidljivi dio materije svemira čini svega 4% od ukupne mase. Za ostatak se vjeruje da 23% čini tamna materija, a 73% tamna energija. Egzaktna priroda ovih fenomena još nije poznata i predmet je istraživanja.

## Ovako izgleda priroda:

* Galunggung, vulkan snimljen 1982. g.
* Valovi
* Slapovi u Australiji
* Tornado
* Jezero Mapourika na Novom Zelandu
* Biogradska šuma u Crnoj Gori

## Vanjske veze

* The Nature Conservancy - a charitable organization devoted to preserving natural diversity worldwide
* English Nature UK government organization devoted to preserving natural diversity in the UK
* Nature Detectives Arhivirano 2005-01-30 na Wayback Machine-u An online research and education project for under 18s in the UK
* A Guide to Nature and Wildlife Conservation Arhivirano 2006-02-03 na Wayback Machine-u
* Nature (1869-1875) This collection of Nature provides insight into the developments and achievements of science at the end of the nineteenth century.
# Eksperiment

**Eksperiment**, ogled, opit, pokus ili proba je analitički postupak za proučavanje uzročno-posledičnih odnosa. To je metod naučnog istraživanja u kojem se namerno i sistematski menja neka pojava, radi izazivanja, a onda posmatranja i merenja neke druge pojave (nezavisno-zavisna promenljiva), dok se ostali relevantni uslovi (promenljive) kontrolišu ili izoluju. Postoji više vrsta ogleda, a najpoznatiji su laboratorijski i ogled u prirodnim uslovima. U oba slučaja eksperiment je tako organizovan postupak naučnog istraživanja da dobijeni rezultat nesumnjivo i nedvosmisleno potvrđuje ili odbacuje postavljenu hipotezu. U nauci se eksperiment smatra jednim od najobjektivnijih, najpouzdanijih i najegzaktnijih metoda, tako da saznanja zasnovana na njemu imaju visok epistemološki status.

Riječ je latinskog porijekla.

## Literatura

* Dunning, Thad. *Natural Experiments in the Social Sciences: A Design-Based Approach*. Cambridge University Press.
* Shadish, William R., Thomas D. Cook, and Donald T. Campbell. (2001) *Experimental and Quasi-experimental Designs for Generalized Causal Inference*. Boston: Houghton Mifflin. ISBN 0-395-61556-9 Excerpts Arhivirano 2008-09-12 na Wayback Machine-u

## Povezano

* Metodologija

## Vanjske veze

* Lessons In Electric Circuits - Volume VI - Experiments Arhivirano 2012-06-03 na Wayback Machine-u
* Description of weird experiments (with film clips) Arhivirano 2018-08-19 na Wayback Machine-u
* Science Experiments for Kids
* Science Project ideas Arhivirano 2020-08-28 na Wayback Machine-u
* Experiment in Physics from Stanford Encyclopedia of Philosophy
* Rozenthal, R., & Jacobson, L. (1966). Teachers’ Expectations: Determinants of Pupils’ IQ Gains. Psychological Reports, 115-118.
# Teorija

**Teorija**, u filozofiji, predstavlja apstraktno, uopšteno znanje o nekom problemu koje je rezultat traganja za istinom. U empirijskim naukama, sistem međusobno povezanih i uskladištenih tvrdnji koji nastaje sažimanjem i regeneracijom izvora parcijalnih empirijskih nalaza, kao i smisaonom interakcijom većeg broja provedenih činjenica, hipoteza i zakona koji se odnose na jednu oblast stvarnosti.
# Teorija relativnosti

Albert Einsteinova **teorija relativnosti**  sastoji se od dvije znanstvene teorije na području fizike: posebne relativnosti i opće relativnosti. Ove su teorije osmišljene kako bi objasnile činjenicu da se elektromagnetski valovi ne pokoravaju Newtonovim zakonima gibanja. Elektromagnetski valovi gibaju se konstantnom brzinom, nezavisno od kretanja promatrača. Osnovna ideja obje teorije je da će dva promatrača, koji se nalaze u međusobno relativnom gibanju (tj. gibanju jedan u odnosu na drugoga), izmjeriti različite vremenske i prostorne intervale za iste događaje, ali da će fizikalni zakoni obojici izgledati jednako.

## Posebna relativnost

*Glavni članak:* Posebna teorija relativnosti

Einsteinov članak, "O elektrodinamici tijela u gibanju" (1905), uvodi posebnu teoriju relativnosti. Posebna relativnost smatra da promatrači u inercijskim referentnim okvirima koji su u međusobno relativnom jednolikom gibanju ne mogu izvesti nikakav pokus kojim bi utvrdili koji od njih je u "apsolutnom kretanju". Teorija postulira da će brzina svjetlosti u vakuumu biti ista za oba promatrača (tj. promatraču nepromjenjiva [invariantna] brzina).

Jedna od prednosti posebne relativnosti je što može biti izvedena iz svega nekoliko premisa:

* brzina svjetlosti u vakumu je konstantna (299.792.458 m/s)
* fizikalni zakoni su isti za sve promatrače u inercijskim referentnim okvirima

## Opća relativnost

*Glavni članak:* Opća teorija relativnosti

Opću teoriju relativnosti Einstein je objavio 1916. (kao seriju predavanja održanih na Pruskoj akademiji znanosti 25.11.1915). Opća teorija relativnosti je geometrijska teorija koja postulira da prisutnost mase i energije "zakrivljuje" prostorvrijeme, te da ta zakrivljenost utječe na put slobodnih čestica (i općenito svjetlosti). Ova se teorija koristi matematikom diferencijalne geometrije i tenzora da bi opisala gravitiranje bez korištenja gravitacijske sile. Ova teorija sve promatrače drži ekvivalentnima, a ne samo one koji su u jednolikom gibanju.

## Vanjske veze

* Probe set to test theory of Relativity - Aug. 07, 2004 — "Gravity probe B" (en.)
* Reflections on Relativity — cjelovit online tečaj o relativnosti (en.)
* Relativity explained in words of four letters or less — (en.)
* Albert Einstein: Relativity - The Special and General Theory — online verzija knjige (en.)
* Albert Einstein: Relativity - The Special and General Theory — verzija za dowload (en.)
# Predrasuda

**Predrasuda** je unaprijed donesen sud ili mišljenje o čemu što se dovoljno ne poznaje niti se temeljito i kritički proučilo, odnosno prije iskustva. Obično je to proširen i ustaljen, unaprijed postavljen stereotipan stav, zasnovan na nedokazivim tvrdnjama i lažnim autoritetima o pripadnicima drugih religija, etnija, nacija i dr., ali i zaziranje od čega utemeljenog na drugačijim običajima ili navikama (prema vrstama jela, u izboru jestive/nejestive hrane itd.).

Predrasude se mogu definirati i kao pretežno negativni stavovi prema nekoj skupini ili prema pojedincima, kao i neopravdane ili pretjerane generalizacije u vezi tih skupina ili osoba. Predrasude su stavovi doneseni unaprijed, prije nego što imamo dovoljno informacija o predmetu našeg stava. One su naučene, odnosno stečene na isti način na koji smo u životu učili i usvajali ostale stavove i uvjerenja. Najčešće se stječu u djetinjstvu, prema učenju roditelja, odgajatelja, skrbnika, odnosno socijalnih skupina u kojima se odrasta.
Predrasude su vrlo tvrdokorne jer se uče po modelu, odnosno od osoba ili socijalnih skupina koje predstavljaju autoritet i vjerodostojnost.
Predrasude su često temelj raznih oblika nepravednog i diskriminirajućeg ponašanja prema osobama na koje se odnose.

Potpuno suprotno je postrasuda.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Predrasuda** |
|  | Potražite natuknicu predrasuda u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Dinamika

Reč **dinamika** označava pokret, proces menjanja, prelaska iz jednog stanja u drugo. Ovaj pojam može se odnositi na:

U prirodnim naukama

* Dinamika (fizika)
* Molekulska dinamika
* Termodinamika
* Dinamika fluida
* Dinamički sistem
* Dinamičko programiranje

U društvenim naukama

* Grupna dinamika
* Dinamika grupe
* Dinamika ličnosti
* Dinamika stanovništva

U umetnostima

* Dinamika (muzika)
# Kristal

Kristal kvarca
Kristali Insulina
U hemiji i mineralogiji, **kristal** predstavlja čvrstu materiju čiji su konstruktivni elementi atomi, molekuli, ili joni a koji grade pravilnu unutrašnju (prostornu) strukturu. Reč kristal potiče od grčke reči "κρύσταλλος" koja znači *čisti led*, i nekada se odnosio samo na kristal kvarca.

U mineralogiji kristal je telo ograničeno geometrijskim površinama (pljosnima) a u svim delovima ima jednaka hemijska svojstva.

Većina metala predstavljaju polikristale. Kod kristala je česta pojava bližnjenja, odnosno simetričnog urastanja kristala.

## Kristalna struktura

Kakvu će kristalnu strukturu fluid formirati zavisi od hemijskog sastava fluida, uslova pri kojim dolazi do očvršćavanja i od pritiska. Proces formiranja kristalne strukture, odnosno nastanka kristala, naziva se **kristalizacija**.

## Granični elementi kristala

Spoljašnja poliedarska forma kristala predstavljena je graničnim elementima kristala. Granični elementi kristala su:

* pljosni
* rogljevi
* ivice

**Pljosni** su uglavnom glatke ravne površine koje sa svih strana omeđuju kristal. **Rogljevi** predstavljaju tačkaste granične elemente koji se nalaze na mestu preseka tri ili više pljosni ili na mestu susreta tri ili više ivica. **Ivice** su lineamenti koji se javljaju na kontaktu dve pljosni. Ispitivanjem ovih elemenata i utvrđivanjem postojanja elemenata simetrije određuje se po kojoj kristalnoj sistemi se odvijala kristalizacija.

## Literatura

* Walter Borchardt-Ott, Robert O. Gould (201). *Crystallography: An Introduction* (3rd ed. izd.). Springer. ISBN 978-3642164514.
* Dr Dimitrije Tjapkin:*Fizička elektronika i elektronska fizika čvrstog tela*, Naučna knjiga, Beograd, 1988.
* Donald A. McQuarrie, John D. Simon (1997). *Physical Chemistry: A Molecular Approach* (1st edition izd.). University Science Books. ISBN 0935702997.

## Vanjske veze

* Hemija kristala Arhivirano 2016-03-09 na Wayback Machine-u
* Uvod u kristalografiju i mineralne kristalne sisteme
* Kristalografski pamfleti za učenje Arhivirano 2008-04-17 na Wayback Machine-u
* Kristalne strukturne rešetke Arhivirano 2008-03-24 na Wayback Machine-u
* Virtualni muzej kristala
* Gigantski kristalni projekat - dokumentovani najveći kristali i kristalni agregati ikada pronađeni Arhivirano 2008-04-26 na Wayback Machine-u
# Čikaška škola (arhitektura)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Čikaška škola.*
Čikaška škola** ili čikaški stil je obeleženje za grupu arhitekata koji su radili u Čikagu i u Njujorku krajem 19. veka i prve četvrtine 20. veka najme u godinama 1883. – 1893.*

*Nastanak ovoga arhitektonskog pravca uzrokovalo je nekoliko stvarnosti. Prva je bila pravilna segregacija parcela u Čikagu iz razloga pravilnog iskorištavanja površine grada. To je izazvalo nastanak gradskih blokova koje karakterišu Čikago i težnju da se koristi zemljište što više u visini. Jednim od uslova bilo je da se koristi bezbednost i odolnost od strane požara. Konkretno dva velika požara godina 1871. i 1874. u velikoj su meri devastirali grad i zahtevali su tako promenu materijala i stvaranje sloja oko konstrukcije koja bi bila bezbednija od zahvatanja požarima.*

## Predstavnici

* Viljam Le Baron Dženi („William LeBaron Jenney“)
* Luis Saliven („Louis Sullivan“)
* Burnham & Rut („Burnham & Root“)
* Viljam Holabird („William Holabird“)
* Martin Roh („[Martin Roche“)
* Žorž H Viman („George H. Wyman“)

## Građevine

Luis Salivan „Carson, Pirie, Scott & Co. Building“
* *„Flatiron“(Pegla)*, Njujork, 1902. Daniel H. Burnham
* *Wainwright Building*, St. Luis, Misuri, 1890. L. H. Saliven
* *Guaranty Building, Buffalo*, Njujork, 1895. L. H. Saliven
* *Schlesinger & Mayer Department Store*, Čikago, 1904. L. H. Saliven
* *Leiter Building, Čicago*, Čikago, 1879. W. L.Jenney
* *Home Insurance Building*, Čikago, 1885. V. L. Dženei
* *Reliance Building*, Čikago, 1895. Burnham & Rut
* *Tacoma Building*, Čikago, 1889. W. Holabird & M. Rh

## Literatura

* Udo Kuterman, Savremena arhitektura, Novi Sad, 1971.
# Teokratija

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Teokracija** ili **teokratija** (grč. ϑεοϰρατία), oblik vladavine koji se legitimira božjom voljom i u kojem državni (svjetovni) i religijski poredak čine jedinstvo. U teokraciji ne postoji podjela na duhovnu i svjetovnu vlast, odnosno u njoj se sva vlast temelji na striktnom tumačenju određene vjerske doktrine, odnosno pripadnosti određenoj vjerskoj organizaciji koja je stopljena s državom. Drugim riječima, svećenstvo ili crkveni poglavar ima i političku vlast, vlada u božje ime i navodno utemeljuje vlast na božjoj objavi.

Primjeri teokracije u današnjem svijetu su prilično rijetki i uglavnom se svode na Vatikan i Iran.

## Povezano

* Autoritaritarna vlast
* Državna religija
* Popis političkih uređenja
* Sekularizam
* Dajte caru carevo

## Vanjske veze

* EtymologyOnLine
* Is Judaism a Theocracy? chabad.org
* Theocracy Watch Arhivirano 2008-09-12 na Wayback Machine-u - Details the rise of the religious right and dominionism within the Republican Party
* Caliphate: The Future of Islamic Theocracy
* WorldStatesmen- see ach nation; here Mongolia

|  |  |
| --- | --- |
| **Oblici i stilovi vodstva**: *v. također Oblici vladavine*

|  |
| --- |
|
Ateokracija |
Anarhija |
Demokracija |
Geniokracija |
Gerontokracija |
Meritokracija |
Matrijarhat |
Ohlokracija |
Panarhizam |
Patrijarhat |
Plutokracija |
Teokracija |
Tehnokracija

 |

 |
# Šarenica

Šarenica (plavo sivi prsten) skuplja i širi zenicu
**Šarenica** (latinski *íris*) je mišićna opna između rožnice i leće. Šarenica određuje veličinu zjenice, kroz koju u oko dolaze svjetlosne zrake. Mišić djeluje refleksno. Pri jakom svjetlu se zjenica smanjuje, pri velikom se širi. Šarenica određuje boju očiju.
# Rožnica

**Rožnica** latinski: *cornea* prozirni je prednji dio oka koji pokriva šarenicu, zjenicu i prednju očnu sobicu.

## Funkcija

Optička komponenta ima udio u stvaranju smanjenja obrnute slike na retini. Optički sustav oka se sastoji od četiri površine – dvije na rožnici i dvije na leći. Zrake se lome prema sredini. Udaljene zrake, zbog paralelne prirode, konvergiraju u točki na retini. Rožnica propušta svjetlo pod najvećim kutom. Vodenkast i staklast medij ima refrakcijski indeks 1.336, a rožnica 1.3376 tako da je prolazak iz rožnice u vodeni medij neznatan.

## Klinička važnost

### Tretmani i postupci

#### Kirurški postupci

Različite tehnike refrakcijske kirurgije oka mijenjaju oblik rožnice tako da smanje potrebu za korektivnim lećama ili da se poboljša refrakcijsko stanje oka. U mnogim tehnikama koje se danas koriste rožnicu se preoblikuje fotoablacijom pomoću *excimer* lasera.

U slučajevima kada stroma postane neprozirna, nepravilna ili se stvori edem moguće je transplantirati rožnicu umrlog donora. Zbog toga što rožnica nema krvnih žila male su šanse za odbacivanje nove rožnice.

U razvoju su i sintetičke rožnice (keratoproteza). Većina su tek plastični implanti, ali postoje leće koje se sastoje od biokompatibilnih sintetičkih materijala koji potiču tkivo da srastu sa sintetičkom rožnicom.

#### Nekirurški postupci

Ortokeratologija je metoda koja se koristi specijaliziranim tvrdim ili krutim kontaktnim lećama propusnim za plin kojima se trenutačno preoblikuje rožnica čime se poboljšava refrakcijsko stanje oka ili smanjuje potreba za naočalama i kontaktnim lećama.

## Slike

* Shematski crtež ljudskog oka.
1. Stražnja očna sobica
2. Prednja očna sobica
3. Rožnica
4. Zjenica
5.
6. Šarenica
7. Zonularna vlakna
8. Žilnica
9. Bjeloočnica
10. Suspenzorni ligament
11. Leća
12. Staklasto tijelo
13. Hijaloidni kanal
14. Mrežnica
15.
16. Fovea
17. Optički disk
18. Vidni živac
19. Mrežnične krvne žile
* 1. Epitel.
2. Bowmanova membrana.
3. Stroma rožnice (lat. substantia propria corneae).
4. Descemetova membrana.
5. Endotel prednje očne sobice.
a. Kosa vlakanca u prenjem sloju rožnične strome.
b. Lamele čija su vlakna prerezana poprečno, pa se prikazuju kao točkice.
c. Stanice rožnice, keratociti, na presjeku izgledaju vretenasto.
d. Lamele čija su blakna prerezana uzdužno.
e. Prelazak u bjeloočnicu gdje su vlakanca izrazitija, a epitel deblji.
f. Poprečno prerezane male krvne žile blizu ruba rožnice.
# Slika

Mona Lisa je jedna od najpoznatijih slika u zapadnom svetu
**Slika** je pojedinačno umetničko delo koje je slobodno ili je povezano sa arhitekturom ali i slikarstvo kao likovna disciplina koja se razlikuje u svome shvatanju (apstraktna, figurativna i monumentalna) a po sadržaju (figuralna, portretna, žanrovska, pejzaž, mrtva priroda, mitološka, crkvena i svetska), po funkciji (slobodna i primenjena), po materijalu i tehnici (zidna u koju spada; mozaika, stakloslikarstvo, slikanje okačenih slika, slikanje na dasci, platnu, minijature, freska, (slikanje al seko) uljano slikarstvo, tempera, gvaš, pastel, akvarel, i slično.

## Tehnika i stilovi

Za vreme svoje istorije slikanje je beležilo nekoliko značajnih formi i tipičnih tehnika. Tehnike koje su karakteristične za crtanje i crtež su osnov za oslikavanje osim najjnovijih avangardnih formi. Freska je dosezala svoj vrhunac u kasnom srednjem veku i početkom renesanse jeste aplikacija slikarstva na suvu ili vlažnu podlogu zidnog maltera. Slikanje temperom se sastoji od slikanja praškom u boji koje se meša sa žumancetom od jaja i njegovom aplikacijom na pripremljenu površinu koja se obično sastoji iz drvenog panela koji je prekrivan platnom. Tradicija je da je slikarstvo u ulju koje je potisnulo temperu razvijeno od strane braće Huberta i Jan van Ajka u flamanskom slikarstvu. Najverovatnije je i ova tehnika bila otkrivena mnogo ranije. Glazurisanje, enkaustika (metoda oslikavanja pomoću voska), gvaš, grisaile (slikanje sviom bojom na sivu pozadinu), i akvarel spadaju u dalje vrste tehnike slikarstva. Upotreba akrilnih boja se u poslednje vreme jako ražirilo i postalo je popularno.

## Knjižno slikarstvo

Ovo je uopšteni naziv za ceo red rukom oslikanih i opremljenih posebnih svitaka i uvezanih knjiga (kodeksa) koji se sastoje od velikih inicijala, krajeva knjige i međutekstualnog prostora ispunjenih ornamentalnim prikazima biljnog i životinjskog porekla i ilustrovanim karakterima slikara koji je gotovio knjižno slikarstvo od 11. veka koji je nazinan iluminatorom za razliku od pisara teksta knjige koji je nazivan skriptorom ili rubrikatorom i koji je pisao tekstove u knjigi. U knjižnom slikartvu je bila u upotrebi slikarska tehnika kistom i bojom u prahu koje su bile pomešene sa nekim lepkom ili spojnim sredstvom od jaja (tempera od jaja). U upotrebi su bili i ornamenti i slike koje su se rabile perom i boja koja je dobivena iz gareži. Važan deo slike bila je i pozadina koja je bila pozlaćena kao i pozlaćena slova i delovi ilustracije koje se dobijalo lepljenjem folija na slecijalno pripremljenu pozadinu koja se lepila na ovu pozadinu sa gladilicom koja je bila napravljena od kosti.

## Povezano

* Slikarstvo
* Iluminirani rukopisi
* Ulje (slikarstvo)
* Tempera
* Freska
* Mozaik
* Gvaš
* Akvarel
* Akrilne boje
* Enkaustika
* Crtež
* Fotografija

## Primeri

* Portret mumije Egipat 2. vek
* Jan van Ajk Kardinalova slika ulje na drvenoj dasci
* Andrea Mantenja Freska 1475.
* Rosalba Kariera: Portret jednog dečaka oko 1740.
* Vinsent van Gog: Autoportret Ulje na platnu 1888.

## Vanjske veze

*
# Pilokarpin

Pilokarpin
|  |
| (IUPAC) ime
 |
| (3*S*,4*R*)- 3-etil- 4-((1-metil- 1*H*-imidazol- 5-il) metil)dihidrofuran- 2(3*H*)-on |
| Klinički podaci
 |
| Robne marke
 | Salagen
 |
| AHFS/Drugs.com
 | Monografija |
| MedlinePlus
 | a608039 |
| Identifikatori
 |
| CAS broj
 | 92-13-7 54-71-7 (hidrohlorid)
 |
| ATC kod
 | N07AX01 S01EB01 |
| PubChem
 | 5910 |
| DrugBank
 | APRD00382 |
| ChemSpider
 | 5699 |
| UNII
 | 01MI4Q9DI3Y |
| KEGG
 | D00525Y |
| ChEBI
 | CHEBI:8207Y |
| ChEMBL
 | CHEMBL550Y |
| Hemijski podaci
 |
| Formula
 | C11H16N2O2 |
| Mol. masa
 | 208.257 g/mol
 |
| SMILES
 | eMolekuli & PubHem |
|

| proširiInChI |
| --- |
| InChI=1S/C11H16N2O2/c1-3-10-8(6-15-11(10)14)4-9-5-12-7-13(9)2/h5,7-8,10H,3-4,6H2,1-2H3/t8-,10-/m0/s1Y Key: QCHFTSOMWOSFHM-WPRPVWTQSA-NY |

 |
| Farmakokinetički podaci
 |
| Poluvreme eliminacije
 | 0,76 sata (5 mg), 1,35 sata (10 mg)
 |
| Izlučivanje
 | urin
 |
| Farmakoinformacioni podaci
 |
| Trudnoća
 | ?
 |
| Pravni status
 | ℞-only (SAD)  |
| Način primene
 | kapi, oralno
 |

**Pilokarpin** je parasimpatomimetički alkaloid koji se dobija iz lišća tropskih američkih žbunova iz roda *Pilocarpus*. On je neselektivni agonist muskarinskog receptora u parasimpatičkom nervnom sistemu, sa terapeutskim dejstvom na muskarinski acetilholinski receptor M3. On se primenjuje topički, npr., u lečenju glaukoma i kserostomije.

## Reference

## Literatura

* The Italian Journal of Neurological Sciences Volume 16, Numbers 1-2, 33-37, DOI: 10.1007/BF02229072
* Pathophysiology of Status Epilepticus Induced by Pilocarpine, central nervous system agents in medical chemistry, 2007, vol. 7, no. 1

## Vanjske veze

* Pilokarpin