# Solidus

|  |
| --- |
| Solidus |
|  |
| ', 301. - kraj 11. vijeka |
| zlato |
| , 4.5 grama |
| , Rimsko Carstvo |

**Solidus** (latinski za "čvrst", množina: solidi) je bila zlatna kovanica, koju je kovalo Rimsko Carstvo od početka 4. vijeka, do svoje propasti, umjesto starijeg **aureusa**, a nastavilo kovati Bizantsko Carstvo do 11. vijeka.

Njegovo ime postalo je sinonim za novac uopće u mnogim jezicima, kao u talijanskom **soldi**, što se zadržalo i po jadranskim gradovima do kraja 20. vijeka u iskrivljenom obliku **šoldi**.

## Historija

*Solidusi* su se počeli kovati u ograničenim količinama, za vrijeme cara Dioklecijana oko 301., težili su 5.5 grama i vrijedili 1 000 *denariusa*.

Prava upotreba *solidusa* otpočela je za vladavine Konstantina Velikog 312., kad su *solidusi* potpuno zamijenili dotadašnje aureuse. Njegov *solidus* težio je 4.5 grama i vrijedio 275 000 devalviranih denariusa.

*Solidusi* su zadržali svoju približnu vrijednost i težinu, sve do kraja 10. vijeka i bili važna bizantska moneta koju su oni zvali jednostavno *nomisma* (novac). Od 1030. solidus je počeo gubiti na vrijednost, jer se kovao od sve manje zlata, nakon katastrofalnih vojnih poraza i građanskog rata vrijednost mu je pri kraju 11. vijeka pala gotovo na nulu. Zbog tog je 1092. car Aleksije I Komnen (vladao 1081.-1118.) poduzeo drastičnu reformu bizantskog novčanog sistema i dao iskovati novu zlatnu kovanicu - **hiperpiron**

U to vrijeme nije postojala stalna državna kovnica novca, kao samostalna institucija, već je ona bila dio carskog dvora i slijedila cara na njegovim putovanjima i duljim boravcima. Tako su se *solidusi* kovali i u Milanu - 353., a i u Ravenni nakon 402. kad je u tim gradovima bila carska rezidencija.

Solidusi Romulus Augustusa, kraj 5. vijeka
Iako je formalno bila zabranjena upotreba *solidusa* izvan Bizantskog Carstva, on je postao tražena valuta po arapskim zemljama, preko njihovih trgovaca, ali kako se te kovanice nisu nakon duže upotrebe, ponovno talile i nanovo kovale u istoj kvaliteti, kao u Bizantu, vremenom bi se toliko izlizale i istrošile da su vrijedile (i težile) daleko manje.

### Uticaj solidusa na sve kasnije kovanice i novac

Jedina kovanica u opticaju u srednjovjekovnoj Evropi, bila je srebrni *denarius*, solidus je postao samo obračunska jedinica koja vrijedi 12 denariusa. Ipak je uspomena na njega i njegovu vrijednost i stabilnost ostala toliko jaka, da je derivat njegova imena postao sinonim za mnoge kasnije kovanice.

U francuskom, jeziku se vremenom riječ *solidus* iskrivila preko *soldusa*, pa *solta*, *sola* do finalnog *soua*, koji je bio kovanica sve do reforme nakon Francuske revolucije 1795. Tako da i danas narod govori kad je *švorc (bez dinara)* - *sans le sou*.
Engleska riječ *soldier* za vojnika, ima svoje porijeklo od *solidusa*, zapravo od njihove količine koju su oni dobijali kao plaću . I španjolska i portugalska riječ za vojnika *soldado* imaju isto porijeklo, od riječi za plaću u solidusima; - *sueldo* i *soldo*.

I stari britanski shilling dugovao je svoje porijeklo i inicijalno slovo S - *solidusu*. I termin iz knjigovodstva **saldo** = balans, vodi porijeklo od *solidusa*.

## Napomene

## Vanjske veze

* Online Numizmatička online izložba (`en`)