# Adrenalin

*(R)*-(–)-L-Epinefrin ili *(R)*-(–)-L-adrenalin
|  |
|  |
| (IUPAC) ime
 |
| *(R)*-4-(1-hidroksi- 2-(metilamino)etil)benzen-1,2-diol |
| Klinički podaci
 |
| Identifikatori
 |
| CAS broj
 | 51-43-4 |
| ATC kod
 | A01AD01 B02BC09 C01CA24 R01AA14 R03AA01 S01EA01 |
| PubChem
 | 838 |
| DrugBank
 | DB00668 |
| ChemSpider
 | 5611 |
| Hemijski podaci
 |
| Formula
 | C9H13NO3 |
| Mol. masa
 | 183.204 g/mol
 |
|

| proširiInChI |
| --- |
| InChI=1S/C9H13NO3/c1-10-5-9(13)6-2-3-7(11)8(12)4-6/h2-4,9-13H,5H2,1H3/t9-/m0/s1 Key: UCTWMZQNUQWSLP-VIFPVBQESA-NY |

 |
| Farmakokinetički podaci
 |
| Bioraspoloživost
 | nije bioraspoloživ (oralno)
 |
| Metabolizam
 | adrenergična sinapsa (MAO i COMT)
 |
| Poluvreme eliminacije
 | 2 minuta
 |
| Izlučivanje
 | Urin
 |
| Farmakoinformacioni podaci
 |
| Trudnoća
 | A(AU) C(US)  |
| Pravni status
 | Samo na recept (S4) (AU) POM (UK) ? (SAD)  |
| Način primene
 | IV, IM, endotrahealno, IC
 |

**Adrenalin** ili **epinefrin** je hemijska supstanca koja se proizvodi u organizmu. Najveći deo adrenalina se sintetiše i oslobađa iz srži nadbubrežnih žlezda kao hormon. Samo ime adrenalin (latinski: *ad+renes*=na bubregu) ili epinefrin (grčki: epi-+nephros=na bubregu) ukazuje na poreklo ovog hormona. U centralnom nervnom sistemu neki neuroni oslobađaju adrenalin kao neurotransmiter.

## Rasprostranjenost

* Najveći deo adrenalina potiče iz srži nadbubrežnih žlezda. One sekretuju adrenalin u krv i putem krvi adrenalin dospeva do gotovo svih organa gde se vezuje za receptore i ostvaruje svoju funkciju.
* Neke nervne ćelije smeštene u produženoj moždini u oblasti rostralne-ventro-lateralne produžene moždine (RVLPM) (prednje-trbušno-bočnog dela produžene moždine) sekretuju adrenalin na svojim nervni završecima. Ovi neuroni učestvuju u baroreceptorkom refleksu. Baroreceptori su specijalne senzorne ćelije koje se nalaze u zidu velikih arterija: aorte u aortnom luku (latinski: *arcus aortae*) i karotidanim arterijama (latinski: *arteria carotis comunis*). Imaju ulogu u regulaciji krvnog pritiska.
* Adrenalin zajedno sa noradrenalinom pripada simpatičkom nervnom sistemu.

## Uloga

Adrenalin je jedan od hormona stresa. Usled stresne reakcije dolazi do lučenja adrenalina iz nadbubrežne žlezde. Putem krvi dolazi do gotovo svih organa gde izaziva sledeće promene (u zagradi su navedeni glavni receptori preko kojih se postiže dejstvo):

* ubrzanje rada srca (β1)
* povećanje snage srca (β1)
* suženje krvnih sudova (vazokonstrikcija) (α1) perifernog tkiva, ali proširenje (vazodilatacija) krvnih sudova srca, mozga, nekih mišića (β2) i još nekih bitnih organa.
* širenje bronhija (bronhodilatacija) (ß2)
* stvaranje toplote (ß2)
* razgradnja glikogena i povećanje koncentracije glukoze u krvi (ß2)
* razgradnja masnog tkiva i povećanje koncentracije slobodnih masnih kiselina u krvi (ß1)
* proširenje zenica (midrijaza)...

Adrenalin priprema organizam za borbu ili beg.

## Metabolizam i dejstvo adrenalina

### Sinteza

Adrenalin zajedno sa dopaminom i noradrenalinom pripada grupi kateholamina. Svi katehoamini se sintetišu iz aminokiseline tirozin. Sinteza se vrši direktno u nervnim završecima adrenergičkih neurona, odnosno ćelija srži nadbubrežnih žlezdi, koji poseduju enzime neophodne za ovu sintezu. Tirozin se transportuje iz spoljašnje sredine, mada se može proizvesti iz aminokiseline fenilalanin u ćelijama. Najpre se tirozin hidroksiliše uz pomoć tirozinhidroksilaze do dihidroksifenilalanina (DOPA). Zatim se DOPA procesom dekarboksilacije uz dejstvo enzima dekarboksilaza aromatičnih aminokiselina prevede u dopamin. Dopamin se hidroksiliše preko enzima dopaminhidroksilaza i nastaje noradrenalin, još jedan od neurotransmitera. Na kraju se dodaje metil grupa preko enzima feniletanolamin-N-metiltransferaza i iz noradrenalina nastaje adrenalin.

Adrenalin se skladišti u sinaptičkim vezikulama, odnosno vezikulama ćelija srži nadbubrežnih žlezda, odakle se i oslobađa procesom egzocitoze.

### Dejstvo

Adrenalin ispoljava dejstvo vezujući se za odgovarajuće receptore. Postoje α i β receptori.
α receptori se dele na α1 i α2, a β na β1, β2 receptore. Adrenalin se vezije i za α i za β receptore podjednakim afinitetom (možda ipak za β receptore nešto jače), dok se neurotransmiter noradrenalin vezuje nešto jače za α receptore. Odatle potiče i mala razlika u dejstvu ovih veoma sličnih supstanci, tako da npr. adrenalin preko β2 receptora može delovati vazodilatatorno, a preko α1 vazokonstriktorno, dok noradrenalin deluje više preko α1 receptora vazokonstriktorno.

Svi receptori su povezani sa G proteinom.

α1-receptori aktiviraju preko proteina-G fosfolipazu C, koja dovodi do daljih promena.

α2-receptori inhibiraju preko proteina-G adenilciklazu-smanjuje se koncentracija cAMP-a, otvaraju se kalijumski kanali, a zatvaraju kalcijumski. Ovi receptori imaju inhibitorno dejstvo.

ß1, ß2-receptori aktiviraju preko proteina-G adenilciklazu, što dovodi do daljih promena kao npr. razgradnja glikogena, razgranja masti...

### Inaktivacija adrenalina

Adrenalin je vrlo kratko aktivan, a zatim se inaktivira reapsorpcijom u nervne završetke. U njihovoj citoplazmi se razgrađuje putem enzima monoaminooksidaza (MAO) i kateholamin-O-metiltransferaza (COMT) ili ponovo skladišti u vezikule. Prizvodi inaktivacije su metanefrin, hemovanilinska kiselina i vanilin mandelična kiselina. Koncentracija vanilin mandelične kiseline se može meriti u mokraći, što igra ulogu u dijagnozi nakih bolesti.

## Poremećaji

* Feohromocitom

Feohromocitom je tumor koji proizvodi i oslobađa kateholamin i serotonin. Karakteriše se naglim napadima visokog krvnog pritiska (hipertenzija), crvenila (engleski: *flush*) i povraćanja.

## Povezano

* Feohromocitom
* Protein-G
* cAMP
* Noradrenalin
* Dopamin

## Reference

## Vanjske veze