# Zarez

Zarez

| Znaci interpunkcije
 |
| --- |
|
apostrof ( **'** ) ( **’** )
zagrade ( **( )** ) ( **[ ]** ) ( **{ }** ) ( **⟨ ⟩** )
dvotačka ( **:** )
zapeta ( **,** )
crta (  **‒**  ) ( **–** ) ( **—** ) ( **―** )
trotačka ( **…** ) ( **...** )
uzvičnik ( **!** )
tačka ( **.** )
povlaka ( **-** ) ( **‐** )
interobeng (  **‽**  )
upitnik ( **?** )
navodnici ( **‘ ’** ) ( **“ ”** )
tačka zarez ( **;** )
kosa crta ( **/** )
razmak (   ) i interpunkt ( **•** )

 |
| Ostali
 |
|
ampersand ( **&** )
asterisk ( **\ ) i asterizam ( **⁂** )
@ ( **@** )
obrnuta kosa crta ( **\** )
bulet ( **•**, još )
obelisk ( **† ‡** )
stepen ( **°** )
znak za broj ( **#** )
prim ( **′** )
tilda ( **~** )
donja crta ( **\_** )
uspravna crta/pajp ( **|** )

 |

**Zarez** ili **zapeta** (rus. *запята́я*) ili **koma** (grč. *κόμμα* [*kómma*] = odsečak) ( **,** ), interpunkcijski znak kojim se odeljuju rečenični delovi radi lakšeg razumevanja, jasnoće ili preglednosti, pogotovo ako se radi o dužim rečenicama. Zarez deli i sintaktičke delove koji ne dolaze zajedno, menja značenje u rečenici ili deli rečenične delove u nizanju. Tri su osnovna pravila korišćenja zareza: *nizanje*, *naknadno dodavanje* i *suprotnost*.

## Historija

U početku se koristila tačka na sredini reda ( **·** ), *media distinctio* što je, zajedno s brojnom drugom interpunkcijom i znakovima, uveo grčki gramatičar Aristofan iz Bizanta. Od 13. veka do 17. veka stoleća, koristila se kosa crta ( **/** ), *virgula suspensiva*, pogotovo u delima Alda Manucija, venecijanskog tiskara, u 16. veku je poprimila današnji oblik.

# Upotreba u jeziku

## Nizanje

### Nabrajanje

Ako istovrsni delovi dolaze jedan uz drugoga, usporedno, bez veznika, odvajaju se zapetom:

* *Psiče**,** puše**,** kune**,** psuje**,** grize**,** plače**,** jadikuje* (August Šenoa)
* *Hlapić je bio malen kao lakat**,** veseo kao ptica**,** hrabar kao Kraljević Marko**,** mudar kao knjiga**,** a dobar kao sunce.* (Ivana Brlić-Mažuranić)
* *Govorimo hrvatski**,** skupina autora**,** urednik Mihovil Dulčić**,** Zagreb**,** Naprijed**,** 1997.**,** ISBN 953-178-079-0 Uneseni ISBN nije važeći.*
* Antun Gustav Matoš, „Mora”

*Topovi**,** bombe**,** džemije**,** torpedi,*
*Sistemi suhi**,** kumiri od mjedi**,Plemići lažni - carski svodnici,*
*Mračnjaci tusti**,** vragu srodnici*
* Tin Ujević, „Dažd”

*Toči kao iz kabla*
*na livade**,na voćnjake**,na pašnjake;*
*ali, nadasve**,lupa na naša stakla**,kuca na naša vrata**,bije nam o krovove.*
Pogledati: asindeton, asindetonske se rečenice vežu bez veznika, a povezuju zarezima.

### Okomito nabrajanje

Ako se u nizanju delovi pišu jedan ispod drugog, odvajaju brojevima (znamenkama i rečima) ili slovima, onda se ne odvajaju zapetom:

* *Promenjive vrste reči:*

*imenice*
*pridjevi*
*zamenice*
*brojevi*
*glagoli*
* *Načini u srpsko-hrvatskom jeziku:*

a) *Imperativ*
b) *Kondicional prošli*
c) *Kondicional sadašnji*
d) *Optativ*
* *Primarne boje:*

*1. žuta*
*2. crvena*
*3. plava*
Ako u takvom nabrajanju dolaze rečenice koje počinju malim slovom, mogu se odeljivati tačkom sa zapetom. Ako pak počinju velikim početnim slovom, koriste se odgovarajući rečenični znakovi koje rečenica zahteva.

### Priložne oznake

Ako u rečenici dolazi više priložnih oznaka raznovrsnih po značenju, one se ne odvajaju zarezom:

* *Godišnji skup Hrvatskog filološkog društva održan je u Hebrangovoj 13 u 19 sati s predmetom rasprave o tuđicama i posuđenicama.*
* *Miroslav Krleža rodio se u Zagrebu 7. srpnja 1893.*

Ako se uz datum piše prijedlog *u*, zarez također ne dolazi:

* U** Zagrebu 14. juni 2026*
* *Zagreb**,** nedjelja, 14. juni 2026*

### Vokativ

Vokativ se uvek odvaja zarezom, osim ako nije odvojen uskličnikom.

* *Molim te**,** Bože moj!*
* *Marina**,** gde si bila?*
* *Ne znam šta da ti kažem'* **Filipe'potpuno si u pravu.*

Ako se u oslovljavanju u pismima ne koristi uskličnik, naziv se odvaja zarezom, a rečenica nastavlja malim slovom:

* *Draga majko**,p**išem ti ovo pismo...*
* *Dragi oče**!H**tio sam ti javiti da...'*
### Atributi i apozicije

Zarez dolazi i u nizanju atributa:

* *Predivna**,** zamamna**,** mirisna**,** crvena ruža.*

No, ako atributi čine cjelinu i međusobno su zavisni, oni se ne odvajaju zarezom:

* *Velika bijela psina*
* *Šetali smo mirisnom cvjetnom livadom.*
* *U zimsku bijelu noć...*

Ako se u ispred neke riječi nalaze samo dva atributa koja su odvojena zarezom, govorimo o isticanju:

* *Bio je to koban**,** užasan dan.*

Za odvajanje atributa i apozicija koji dolaze nakon riječi na koje se odnose, pogledajte u dijelu o naknadnom dodavanju.

Ako se zbog abecednog reda prvo navodi prezime pa onda ime, oni se odvajaju zarezom:

* *Matoš**,** Antun Gustav*
* *Ujević**,** Tin*

### Semantika

Ponekad se zarezom može potpuno promijeniti značenje rečenice. Poznato je Pitijino proročanstvo koje mijenja značenje ovisno o tome gdje se stavi zarez:

* *Ibis redibis numquam peribis in bello.* (lat.)
* *Ići ćeš vratiti se nećeš poginuti u ratu.* (prijevod)

Ili pak primjer poput:

* *Dok sam sjedio**,** na krevetu ugledah pauka.*
* *Dok sam sjedio na krevetu**,** ugledah pauka.*

### Sastavne rečenice

Zarez ne dolazi u sastavnim rečenicama, ispred veznika *i, pa, te, ni, niti* i u rastavnim rečenicama, ispred veznika *ili*

* *Vidio sam psa **i** mačku **te** brojne druge životinje.*
* *Promotrio nas je **pa** je potom počeo govoriti.*
* Ni** ružne riječi **niti** psovke ne mogu me pokolebati.*
* Ili** je bio tužan **ili** ljut, nikad ništa drugo.*

U takvim rečenicama zarezi mogu doći samo ako su veznici u službi **intenzifikatora**:

* I** kuću**,i** polje**,i** livadu**,** i more - sve su prodali!*
* Ni** za novac**,ni** za bogatstvo**,ni** karijeru ne bih izdao svoju obitelj.*

Zarez se ne stavlja ni u vezničkom paru *ne samo/nego*:

* Ne samo** da ne izvršava obveze **nego** je još i bezobrazan.*

### Zavisne rečenice

Zarezom se odvajaju zaključne rečenice:

* *Priznao je da je to učinio**,stoga** su ga zatvorili.*
* *Rekao mi je istinu**,dakle** ipak nije lagao.*

Zavisne se rečenice uobičajeno ne odvajaju zarezom:

* *Došao je da bi nas obavijestio.*

Ali, ako se nižu, zarez dolazi:

* *Nije znao gdje da putuje**,** koga da pita**,** kome da se obrati.*

Ako zavisna i glavna rečenica stoje u inverziji, odvajaju se zarezom:

* *Da nisi došao**,** tko zna što bi se dogodilo.*
* *Tko rano rani**,** dvije sreće grabi.*

## Naknadno dodavanje

Ako neki dio rečenice nije uže povezan s ostalim dijelovima te je **umetnut** u tu rečenicu, onda se on odvaja zarezom:

* *Bio je to**,** bar tako vele**,** najgori dan.*
* *Sve što se može izreći**,** rekao je Ludwig Wittgenstein**,** može se izreći jasno.*

Ako glavna rečenica može biti bez zavisne, smije se odvojiti zarezom kao da je naknadno dodana (manja joj je važnost od glavne):

* *Jednog lijepog jutra**,** kad su svi još spavali**,** probudi me čudan glas.*

### Objašnjenje

Rečenični dijelovi koji se koriste kao naknadno objašnjenje odvajaju se zarezom.

* *Sve je to bilo mutno**,tj.** igranje prljavog posla.*
* *Morali smo to učiniti**,to jest** zaprijetili su nam svima.*
* *Bio je to moćan savez**,tzv.** Antanta.*
* *Otto von Bismarck bio je njemački državnik**,takozvani** željezni kancelar.*

U takvim slučajevima neodređena zamjenica *sve* sažima prethodno nabrajanje te se odjeljuje zarezom ili crticom:

* *Kuću**,** dvorište**,** voćnjak**,** vrt**,sve** su nam to uzeli!*
* *Ljubav**,** sreću**,** radost**,** mir **- sve** to više nemam.*

### Modifikatori

Riječi koje su samostalne cjeline i sintaktički ne pripadaju rečenici, odvajaju se zarezom. To su modifikatori poput: *vjerojatno, doista, zaista, stvarno, uistinu, sigurno, zasigurno, nažalost, eventualno, uglavnom, nesumnjivo, možda...*

* *On je**,** međutim**,** ipak to učinio.*
* *Ne znam**,** zaista**,** sve je moguće.*

### Atributi i apozicije

Ako atribut, odnosno apozicija dolazi nakon imenske riječi na koju se odnosi, odvaja se zarezom:

* *Bila je to Marina**,** prekrasna djevojka.*
* *Gledajući tu jabuku**,** crvenu i mirisnu voćku, osjetio sam glad.*

Ako apozicija sama stoji iza imenice ili nekog imena, ne odvaja se zarezom:

* *Jelačić ban, Petar apostol, sveti Donat mučenik*

### Enklitike

Nakon umetnutoga dijela odvojenog zarezom, ne može doći enklitika:

* *~~Crvena mirisna ruža**,** priča mi baka**,** je cvala ispod prozora.~~*
* *Crvena je mirisna ruža**,** priča mi baka**,** cvala ispod prozora.*
* *Crvena mirisna ruža**,** priča mi baka**,** cvala je ispod prozora.*

### Semantika

Promotrimo razliku u značenju sljedećih rečenica i njihovu odvajanju zarezom:

* *Moj brat**,** koji živi u Zagrebu**,** jučer me posjetio.* (usput je dodano da živi u Zagrebu)
* *Moj brat koji živi u Zagrebu jučer me posjetio.* (točno onaj brat koji živi u Zagrebu, a ne onaj, primjerice, iz Splita)

## Suprotnost

Suprotne rečenice s veznicima *a, ali, nego, no, već* odjeljuju se zarezom:

* *Nije bio dobar**,nego** je stalno činio štetu!*
* *Ja bih to učinio**,ali** mi ne žele dopustiti.*
* *Bio sam temperamentan i živčan**,a** ona je mirno gledala u daljinu.*

Ako se veznik *nego* dovezuje na komparativ ili neki komparativni izraz, zarez se ne stavlja:

* *Bolje vrabac u ruci nego golub na grani.*

Ili ako je riječ o proširenju opisa, bez obzira na to što se pojavljuju suprotni veznici:

* *Velik a plašljiv. Sitan ali dinamitan.*

Isključne rečenice suprotne su po svome smislu te se odvajaju zarezom:

* *Svi su došli**,samo** je on odlučio ostati kod kuće.*
* *Svi su potrčali**,osim** Marka koji je stajao na mjestu.*

No, ako se isključnim veznicima vežu samo riječi, a ne rečenični dijelovi, zarez se ne stavlja:

* *Ne treba mi ništa **osim** ljubavi.*

# Upotreba izvan jezika

Zarez se u nekim jezicima koristi kao decimalni separator. Zajedno s točkom, u hrvatskom jeziku koriste se za odvajanje velikih brojeva (pogledati vanjske poveznice).

Isti oblik kao i zarez imaju navodnici, samo što se razlikuje njihov položaj u retku. Također isti oblik, ali drukčiji položaj ima izostavnik (apostrof) koji se od zareza razlikuje po tome što je iznad razine teksta, a zarez je ispod.

## Vanjske veze

* O pisanju zareza ispred veznika Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Suprotne rečenice Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Zarez ispred veznika *jer* Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Pisanje velikih brojeva, odvajanje zarezom i točkama Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u