Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Osnovne jedinice SI sistema

SI sistem jedinica definiše **sedam osnovnih jedinica SI sistema**: fundamentalnih fizičkih jedinica definisanih operacionalnim definicijama.

Sve ostale fizičke jedinice mogu biti izvedene iz ovih osnovnih jedinica: one su poznate kao izvedene jedinice SI sistema. Ovo izvođenje se vrši dimenzionalnom analizom. SI prefiksi se koriste da skrate dugačke brojeve.

## Dužina (*l*)

Jedinica: metar (m)

Jedan metar je definisan kao razdaljina koju svetlost pređe u vakuumu za 1/299792458 deo sekunde. Ovaj standard je usvojen 1983. godine, kad je brzina svetlosti određena kao 299792458 m/s.

## Masa (*m*)

Jedinica: kilogram (kg)

Jedan kilogram je definisan kao masa posebnog cilindra od legure iridijuma i platine, koji se čuva u Međunarodnom Muzeju Mera i Tegova (blizu Pariza). Traju napori da se uvede definicija putem neke fundamentalne ili atomske konstante.

## Vreme (*t*)

Jedinica: sekund (s)

Jedan sekund je definisan kao vreme potrebno za 9192631770 prelaza između dva hiprefina nivoa osnovnog stanja cezijuma 133. Ova definicija je usvojena 1967. godine.

## Jačina struje (*I*)

Jedinica: amper (A)

Jedan amper je konstantna jačina struje koja će, ako se održava u dva prava paralelna provodnoka, beskonačne dužine, zanemarljivog poluprečnika, postavljena na međusobnoj udaljenosti od 1 metra u vakuumu, stvarati između ta dva provodnika silu privlačenja/odbijanja od 2 x 10-7 njutna po metru dužine.

## Termodinamička temperatura (*T*)

Jedinica: kelvin (K)

Jedan kelvin je jedinica termodinamičke temperature, jednaka 1/273.16 delu termodinamičke temperature trojnog stanja vode (to je temperatura i pritisak pri kojim voda može biti u tri agregatna stanja - čvrstom, tečnom i gasovitom).

## Količina supstance (*n*)

Jedinica: mol (jedinica) (mol)

1. Jedan mol je količina supstance koja sadrži broj elementarnih entiteta jednak broju atoma u 0.012 kilograma ugljenikovog izotopa, C12; njen simbol je "mol".
2. Kad se mol koristi, mora biti specifikovano o kojim se elementarnim entitetima radi i to mogu biti atomi, molekuli, joni, elektroni, ostale čestice, ili specifikovane grupe takvih čestica.

## Intenzitet svetlosti (*I*)

Jedinica: kandela (cd)

Kandela je intenzitet svetlosti, u datom smeru, izvora koji emituje monohromatsko zračenje, frekvencije 540 x 1012 herca i koje ima radijanski intenzitet od 1/683 vata po sterradijanu u tom smeru .
# Herc

**Herc** (znak: Hz) mjerna je jedinica za frekvenciju u Međunarodnom sustavu (SI) i ubraja se u izvedene jedinice SI. Definira se kao jedan ciklus periodične pojave u sekundi:

1 Hz = 1 s−1
Češće korišteni višekratnici su:

* **kiloherc**, tisuću herca (1 **kHz** = 1×103 Hz)
* **megaherc**, milijun herca (1 **MHz** = 1×106 Hz)
* **gigaherc**, milijarda herca (1 **GHz** = 1×109 Hz)
* **teraherc**, bilijun herca (1 **THz** = 1×1012 Hz)

## Obrazloženje

Jedan herc jednostavno znači *jedan u sekundi* (1/s); 100 Hz znači *sto u sekundi* i tako dalje. Jedinica se može primijeniti na bilo koji periodični događaj – na primjer, možemo reći da sat kuca na 1 Hz, ili možemo reći da ljudsko srce kuca na 1,2 Hz. Nasuprot tome, frekvencije slučajnih događaja, kao što je radioaktivni raspad, izražavaju se u bekerelima.

Da bi se izbjegla zabuna periodičko ponavljanje kuteva se obično *ne* izražava u hercima, već se u tim slučajevima koristi jedinica kutne brzine kao što je radijan u sekundi (rad/s). Pri okretanju diska kod *jednog okretaja u minuti* (o/min) možemo reći da se disk okreće kutnom brzinom od 0,105 rad/s *ili* frekvencijom od 0,017 Hz, gdje frekvencija u hercima odražava broj *cijelih* okretaja u sekundi.

## Historija

Jedinica herc je nazvana u čast njemačkog fizičara Heinricha Rudolfa Hertza koji je dao važan doprinos znanosti na području elektromagnetizma i usvojena je 1960. godine na Općoj konferenciji za mjere i utege *(Conférence générale des poids et mesures)*. Time je zamijenjeno prethodno ime jedinice, ciklus u sekundi (engl. *cycles per second* – cps), zajedno s pripadajućim višekratnicima, naročito *kilocycles* (kc) i *megacycles* (Mc). Pojam *ciklus u sekundi* se do 1970. uglavnom prestao koristiti.

## Primjena u računarstvu

Ovaj pojam u računarstvu označava radni takt integriranih krugova (centralnih procesora, radne memorije, grafičkih procesora...) te se još primjenjuje i u tehničkim karakteristikama zaslona. Kod označavanja centralnih procesora, pored oznake modela stoji i oznaka radnog takta u megahercima ili gigahercima. Sve do nedavno vrijedilo je pravilo: što više megaherca, to brži procesor, ali u posljednjih nekoliko godina proizvođači su počeli proizvoditi toliko različite vrste procesora da ova oznaka predstavlja mjerilo razlike brzine samo između istog modela nekog proizvođača na različitim frekvencijama.

## Poveznice

* Frekvencija
* Valna duljina
# Jačina zračenja

Crookesov radiometar u radu.
**Jakost zračenja** ili **radijacijski intenzitet** (oznaka *I*) je radiometrijska fizikalna veličina koja opisuje elektromagnetsko zračenje iz točkastoga izvora. Količnik je toka zračenja i ugla u koji se zrači. **Spektralna jakost zračenja** (oznaka *Iλ*) opisuje jakost elektromagnetskoga zračenja u određenome području valnih duljina. Mjerna jedinica jakosti zračenja jest vat po steradijanu (W/sr).

## Radiometrija

**Radiometrija** je grana optike koja se bavi mjerenjem svojstavaelektromagnetskih valova. Mjerenja se izvode elektroničkim mjernim instrumentima koji se nazivaju radiometrima. Primjenjuju se u radio astronomiji, u medicinskoj dijagnostici, za daljinska istraživanja i tako dalje. Radiometrijske veličine jakost zračenja, ozračenost, ozračenje, tok zračenja i druge obuhvaćaju cijeli spektar elektromagnetskoga zračenja.

### Radiometrijske veličine i mjerne jedinice

Radiometrijske veličine i mjerne jedinice
| Veličina
 | Mjerna jedinica
 | Napomena
 |
| --- | --- | --- |
| naziv | znak | naziv | znak |  |
| Tok zračenja | *Φ* | vat | W (J/s) | naziva se i radijacijski fluks
 |
| Jakost zračenja | *I* | vat po steradijanu | W/sr | naziva se i radijacijski intenzitet
 |
| Ozračenje | *E* | vat po četvornom metru | W/m2 | naziva se i iradijancija
 |
| Ozračenost | *H* | džul po četvornom metru | J/m2 | naziva se i ekspozicija
 |

## Izvori
# Steradijan

Grafički prikaz 1 steradijana. Kugla ima polumnjer *r*; koji presjeca isječak plohe kugle površine *A=r2*. Kut kružnog isječka je *θ=A/r2* ili *θ=1*. Cijela kugla ima *4π sr ≈ 12,56637 sr*
Presjek steradijana: (1) konus (2) kuglin odsječak
**Steradijan** (symbol: *sr*) je **prostorni kut** čiji se vrh nalazi u središtu kugle, a na plohi kugle omeđuje površinu jednaku kvadratu polumjera kugle. Steradijan je SI izvedena jedinica. On je bezdimenzionalna jedinica, jer 1 sr = m2•m−2 = 1, ali u praksi je prikladno koristiti oznaku *sr*, umjesto “1” ili ničega.

## Opis

Po definiciji je *r* – polumjer kugle, *h* – visina kuglinog odsječka, *θ* – kut kružnog isječka. Budući je po definiciji steradijana *A = r2*, to odgovara površini kuglinog isječka (*A = 2πrh*), iz čega dobijamo *h/r = 1/(2π)*. Kut kružnog isječka iznosi:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Ili vrijedi *2θ* ≈ 1,144 rad ili 65,54°.

Budući je površina kugle *4πr2*, to znači da kugla ima ≈ 12,56637 steradijana.

## Reference
# Lumen

*Za ostale upotrebe, pogledajte Lumen (razvrstavanje).*
U fizici, a posebno u fotometriji, **lumen** (simbol: lm) je SI izvedena jedinica svetlosnog fluksa. To je količina svetlosti koja pada na jediničnu sfernu površinu sa jedinične udaljenosti od izvora od jedne kandele. U steradijanima ovo je ekvivalentno količini svetlosti koja pada na jedinični ugao od izvora svetlosti od jedne kandele. Alternativno, jedan lumen je ukupna svetlost proizvedena od strane izotropnog svetlosnog izvora (od 1/4π kandele). Svetlosna sijalica od 100 vati će odati oko 1400 lumena.

## SI jedinice za svetlo

| SI jedinice za svetlo |
| --- |
| Veličina
 | Jedinica
 | Oznaka
 | Napomene
 |
| Svetlosna energija ili Količina svetlosti
 | lumen sekunda
 | lm · s
 | lumen sekunde se ponekad zovu talboti
 |
| Svetlosni fluks
 | lumen ili (kandela · steradijan)
 | lm
 | takođe zvan i Svetlosna snaga
 |
| Jačina svetlosti
 | kandela ili (lumen / steradijan)
 | cd
 |  |
| Luminancija
 | kandela / kvadratni metar
 | cd/m2 |  |
| Osvetljenost
 | luks ili (lumen / kvadratni metar)
 | lx
 |  |
| Svetlosna efikasnost
 | lumen po vatu
 | lm/W
 |  |
# Svjetloća

Parametri koji određuju svjetljivost.
**Svjetloća**, **svjetljivost** ili **luminancija** (oznaka *Ls*) je fotometrijska fizikalna veličina, količnik svjetlosne jakosti *Is* širokoga plošnog izvora svjetlosti i ploštine *P* projekcije svjetleće plohe izvora okomite na smjer gledanja:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Za sekundarne izvore svjetljivost ovisi o faktoru refleksije. Mjerna jedinica svjetljivosti jest kandela po četvornom metru (cd/m2). Primjerice, svjetljivost je zaslona računala između 50 i 300 cd/m2, a svjetljivost Sunčeva diska u podne oko 1,6 × 109 cd/m2.

## Objašnjenje

Gledamo li direktno u nezaklonjenu električnu žarulju, ona nam blješti i brzo zamara očni živac, te čovjek gubi sposobnost razabiranja okolnih predmeta. Svaka površina koja svijetli, bez obzira na to je li ona sama izvor svjetlosti ili odbija (reflektira) svjetlo, ima izvjesnu svjetloću. Ta **svjetloća** može biti velika ili malena. Svjetloća Sunca je tako velika da u njega ne možemo gledati.

Pod svjetloćom *Ls* neke plohe *P* razumijeva se omjer između jakosti svjetlosti u dotičnom smjeru i projekcije te plohe na ravninu koja je okomita na zrake svjetlosti. Matematički se to može opisati kao:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
gdje je *P’* za promatrača prividna veličina svjetleće plohe *P*. Pa je:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
Najveća će biti svjetloća kada je *θ* = 0, to jest u smjeru gledanja, koji je okomit na plohu. Mjerna jedinica za svjetloću je 1 nit (nt). Nit je svjetloća svjetleće plohe od 1 m2, koja u okomitom smjeru emitira jakost od 1 kandele. Prema tome:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
Veća jedinica je 1 stilb (sb):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
## Fotometrija

Fotometrija je grana optike koja se bavi mjerenjem svojstava svjetlosti, u smislu njenog *doživljenog* sjaja u ljudskom oku. Sedam osnovnih fotometrijskih veličina opisuje svojstva svjetlosti:

| Veličina
 | Mjerna jedinica
 |
| --- | --- |
| Energija ili količina svjetlosti | *Qs* | lumen sekunda | lm⋅s
 |
| Svjetlosni tok ili fluks | *Φs* | lumen (cd⋅sr) | lm
 |
| Intenzitet ili jačina svetla | *Is* | kandela (lm/sr) | cd
 |
| Svjetloća ili luminancija | *Ls* | kandela po četvornom metru | cd/m2 |
| Osvetljenost ili iluminacija | *Es* | luks (lm/m2) | lx
 |
| Ekspozicija ili izloženost svjetlosti | *Hs* | luks sekunda | lx⋅s
 |
| Svjetlosna učinkovitost ili efektnost | *η* | lumen po vatu | lm/W
 |

## Izvori

## Povezano

* Svetlost
# Osvetljenost

Luksmetar za mjerenje osvjetljenja (iluminacije) u radnim uvjetima.
**Osvetljenost**, **jačina rasvete** ili **iluminacija** (oznaka *Es*) je fotometrijska fizikalna veličina kojom se opisuje upadanje svjetlosti na neku plohu, a određena je količnikom svjetlosnoga toka *Φs* i ploštine *P* te plohe, to jest:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Mjerna jedinica osvjetljenja jest luks (lx = lm/m2). Sunce u zenitu daje na osvjetljenom tlu osvjetljenje od približno 100 000 lx, a na granici Zemaljske atmosfere oko 200 000 lx, pun Mjesec daje osvjetljenje 0,25 lx, svjetlost zvijezda daje 0,0003 lx, osvjetljenje za čitanje treba biti barem 50 lx.

Ovisnost osvjetljenja neke površine, zbog radijalnog širenja svjetlosti iz točkastog izvora, obrnuto je razmjerna kvadratu udaljenosti od izvora svjetlosti:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
gdje su *E1* i *E2* osvjetljenja na udaljenostima od izvora *r1* i *r2*.

Ovisnost osvjetljenja neke površine o upadnom kutu svjetlosti opisuje Lambertov kosinusni zakon:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
gdje je: *E0* - osvjetljenje plohe okomite na zrake svjetlosti, a *φ* - upadni kut zraka svjetlosti u odnosu na okomicu.

## Luks

**Luks** (lat. *lux*: svjetlost; oznaka lx) je mjerna jedinica osvjetljenja, izvedena jedinica SI. Određen je osvjetljenjem plohe kojoj je na četvorni metar jednoliko raspoređen svjetlosni tok od jednoga lumena, to jest:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
Jakost rasvjete od 1 lx ima površinu od 1 m2 ako na nju pada svjetlosni tok od 1 lm. Može se i ovako reći: **Jakost rasvjete od 1 lx ima ona točka neke površine na koju pada okomito svjetlost od izvora svjetlosti 1 cd, koji je od nje udaljen 1 m.** Što plohu dalje odmičemo od izvora svjetlosti, to je njena rasvjeta slabija, jer se isti tok svjetlosti podijeli na veću površinu. Prema tome jakost rasvjete je upravno razmjerna (proporcionalna) sa svjetlosnim tokom, a obrnuto proporcionalna s veličinom površine na koju taj tok pada.

Veća mjerna jedinica (zastarjela) od 1 lx je 1 fot (ph):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
Manja mjerna jedinica (zastarjela) od 1 lx je 1 noks (nx):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
## Fotometrija

Fotometrija je grana optike koja se bavi mjerenjem svojstava svjetlosti, u smislu njenog *doživljenog* sjaja u ljudskom oku. Sedam osnovnih fotometrijskih veličina opisuje svojstva svjetlosti:

| Veličina
 | Mjerna jedinica
 |
| --- | --- |
| Energija ili količina svjetlosti | *Qs* | lumen sekunda | lm⋅s
 |
| Svjetlosni tok ili fluks | *Φs* | lumen (cd⋅sr) | lm
 |
| Intenzitet ili jačina svetla | *Is* | kandela (lm/sr) | cd
 |
| Svjetloća ili luminancija | *Ls* | kandela po četvornom metru | cd/m2 |
| Osvetljenost ili iluminacija | *Es* | luks (lm/m2) | lx
 |
| Ekspozicija ili izloženost svjetlosti | *Hs* | luks sekunda | lx⋅s
 |
| Svjetlosna učinkovitost ili efektnost | *η* | lumen po vatu | lm/W
 |

## Reference
# Luks

*Za ostale upotrebe, pogledajte Luks (pas).*
**Luks** (eng. *lux*; simbol: lx) je SI izvedena jedinica osvetljenosti (iluminacije). Jednaka je jednom lumenu po kvadratnom metru.

* sunčeva svetlost na prosečnom danu varira od 32 000 (32 klx) do 100.000 luksa (100 klx)
* TV studiji odaju oko 1 000 luksa (1 klx)
* svetla kancelarija ima oko 400 luksa iluminacije
* mesečeva svetlost predstavlja oko 1 luks
* zvezdana svetlost iznosi samo 0,00005 luksa (50 μlx)

## Luks protiv lumena

Razlika između luksa i lumena je ta što luks računa površinu nad kojom se svetlosni fluks širi. 1000 lumena, koncentrisanih u površinu jednog kvadratnog metra, osvetljuju taj kvadratni metar sa osvetljenjem od 1000 luksa. Istih 1000 lumena, raširenih na deset kvadratnih metara, stvaraju prigušenije osvetljenje od samo 100 luksa.

Dostizanje osvetljenja od 500 luksa je moguće u kuhinji sa jednim fiksiranim fluorescentnim svetlom od 12 000 lumena. Da bi se osvetlio pod fabrike sa na desetine većom površinom od kuhinje, potrebno je na desetine više takvih sijalica. Pa tako, osvetljivanjem veće površine sa istom količinom luksa zahteva više lumena.

## Veze između osvetljenja i snage

Osvetljenost nije direktna mera energije svetla, već osvetljenja koje ono pruža, kao što percipira ljudsko oko. Pa tako, koeficijenti konverzije tih jedinica zavise od kompozicije talasne dužine i temperature boje svetlosti. Na 555 nm, sredini vidljivog spektra, jedan lx je jednak sa 1,46 mW/m².

## Literatura

* International Union of Pure and Applied Chemistry (2007). E Richard Cohen, Tom Cvitas, Jeremy G Frey, Bertil Holstrom, John W Jost. ur. Quantities, Units and Symbols in Physical Chemistry (3nd edition izd.). Royal Society of Chemistry; 3rd edition. ISBN 0854044337.

* International Union of Pure and Applied Chemistry (1993). *Quantities, Units and Symbols in Physical Chemistry*, 2nd edition, Oxford: Blackwell Science. ISBN 0-632-03583-8. Electronic version.

Šablon:SI jedinice