# Mjerne jedinice u Antičkoj Grčkoj

Mjerne jedinice u antičkoj Grčkoj su se uglavnom temeljile na mjernim jedinicama iz Egipta, a kasnije su poslužile kao temelj za rimske mjerne jedinice.

Te su mjerne jedinice varirale od grada-države do grada-države, ali je s vremenom razvoj trgovine doveo do njihove postupne stanardizacije, pa je tako Atena već oko 500. pne. imala službene mjere po kojima su svi trgovci morali baždariti svoje vage.

## Dužina

Grčke mjere za dužinu su se temeljile na relativnoj dužini dijelova tijela kao što su stopalo ili prsti. Specifične vrijednosti pojedinih jedinica su ovisile o lokaciji ikli epohi (npr. u Egini je stopa ili **pous** iznosila 333mm, dok je u Ateni bila 296mm). Relativne proporcije, su, međutim bile istovjetne u grčkom svijetu.

Jedinice izvedene od **dactylos** (plural: **dactyloi**):

| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Opis
 |
| --- | --- | --- | --- |
| dactylos
 | δάκτυλος |  | dužina prsta
 |
| condylos
 | κόνδυλος | 2 dactyloi
 | srednji zglob ili prst
 |
| palaiste or doron
 | παλαιστή,δῶρον | 4 dactyloi
 | dlan
 |
| dichas or hemipodion
 | διχάς,ἡμιπόδιον | 8 dactyloi
 | pola stope
 |
| lichas
 | λιχάς | 10 dactyloi
 | raspon palca
 |
| orthodoron
 | ὀρθόδωρον | 11 dactyloi
 |  |
| spithame
 | σπιθαμή | 12 dactyloi
 | raspon svih prstiju
 |
| pous
 | ποῦς | 16 dactyloi
 | stopa
 |
| pygme
 | πυγμή | 18 dactyloi
 | lakat do baze prstiju
 |
| pygon
 | πυγών | 20 dactyloi
 |  |
| pechys
 | πῆχυς | 24 dactyloi
 | kubit
 |
| pechys basileios
 | πῆχυς βασιλήιος | 27 dactyloi
 | kraljevski kubit
 |

Veće jedinice izvedene od **pous** (plural: **podes**):

| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Opis
 |
| --- | --- | --- | --- |
| pous
 | ποῦς | 16 dactyloi
 | stopa
 |
| aploun bema
 | ἀπλοῦν βῆμα | 2.5 podes
 | korak
 |
| diploun bema
 | διπλοῦν βῆμα | 5 podes
 | dvostruki korak
 |
| orgyia
 | ὀργυιά | 6 podes
 | fatom ili raspon obje ruke
 |
| akaina
 | ἄκαινα | 10 podes
 |  |
| plethron
 | πλέθρον | 100 podes
 | dužina grčkog akra
 |
| stadion
 | στάδιον | 600 podes
 |  |

Atički stadion je imao dužinu 184,98 m, olimpijski stadion 192,27 m, a hodački stadion 157,50 m.. Dužine izvedene od **stadion** (plural: **stadia**):

| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Opis
 |
| --- | --- | --- | --- |
| stadion
 | στάδιον | 600 podes
 |  |
| diaulos
 | δίαυλος | 2 stadia
 |  |
| hippikon
 | ἱππικόν | 4 stadia
 |  |
| dolichos
 | δόλιχος | 12 stadia
 |  |
| parasanges ili parasang
 | παρασάγγες | 30 stadia
 | adaptirano iz Perzije
 |
| schoinos
 | σχοινός | 40 stadia
 | adaptirano iz Egipta
 |

## Površina

1 **plethron**: tradicionalno se odnosi na količinu zemlje koju je vol s plugom mogao uzorati u jednom danu (oko 4 engleska akra); točnije, to je bila površina kvadrata čije je strana bila 100 **podes** ili 1 **plethron** dužine .
## Volumen

Grci su volumen mjerili ovisno o tome da li je riječ o suhoj ili tekućoj tvari, odnosno da li je riječ o žitu ili vinu. Zajednička jedinica za oboje kroz grčku historiju bila je **cotyle** ili **cotyla** čija je apsolutna vrijednost varirala od jednog do drugog mjesta između 210 ml i 330 ml (ili 7.4-11.6 fl. oz.) :

Amfora koja prikazuje natjecatelja kako trči na hoplitodromu; autor Berlinski slikar, cca. 480. pne., Louvre. Prosječna vinska amfora je imala kapacitet od 40 l.
**Suhe tvari**

| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Opis
 |
| --- | --- | --- | --- |
| cotyla
 | κοτύλη
 |  | otprilike jedna čaša
 |
| choenix
 | χοῖνιξ | 4 cotylai
 | otprilike jednodnevni obrok za čovjeka
 |
| hecteus
 | ἑκτεύς | 8 choenixes
 |  |
| medimnos
 | μέδιμνος
 | 6 hecteis
 |  |

**Tekuće tvari**

| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Opis
 |
| --- | --- | --- | --- |
| cotyla
 | κοτύλη
 |  | otprilike jedna šalica
 |
| hemichous
 | ἡμίχουν | 6 cotylai
 |  |
| chous
 | χοῦς | 12 cotylai
 |  |
| metretes
 | μετρητής
 | 144 cotylai
 | otprilike 1 amfora vina
 |

## Masa

Mjere za masu se najčešće vezuju uz valute jer su one u praviolu sadržavale točno određenu količinu određenog metala. Tako je u engleskom jeziku funta bila i valuta i mjerna jedinica za masu. Grčke mjere za masu su također vezane uz grčke valute, iako je porijeklo grčkih standarda predmet rasprave. Postojala su dva dominantna standarda za masu u istočnom Mediteranu - standard koji je nastao na Eubeji i koga je na Atiku uveo Solon, te standard koji je nastao u Egina. Atički/eubejski standard se navodno temeljio na klasu ječma, gdje je bilo dvanaest **obola**. Međutim, vage koje su pronašli historičari i arheolozi ukazuju na varrijacije od teoretskih standarda. Tablica standarda temeljena na teoriji je sljedeća:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinica
 | Grčko ime
 | Ekvivalent
 | Atički/eubejski standard
 | Eginski standard
 |
| obol ili obolus
 | ὀβολός
 |  | 0,72g
 | 1,05g
 |
| drahma
 | δραχμή
 | 6 obola
 | 4,31g
 | 6,3g
 |
| mina
 | μνέα
 | 100 drahmi
 | 431g
 | 630g
 |
| talent/talanat
 | τάλαντον
 | 60 mini
 | 25,86 kg
 | 37.8 kg
 |

## Izvori

## Vanjske veze

* „History 310: Greek Coinage and Measures”. *History/Classics 310*. Arhivirano iz originala na datum 2015-05-04. Pristupljeno 2008-04-25.
* Porter, John. „Greek and Roman Weights, Measures and Currency”. Arhivirano iz originala na datum 2007-08-06. Pristupljeno 2008-04-25.