Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Akashi Kaikyo

| Akashi Kaikyo Biserni most |
| --- |
| Pogled na most |
| Lokacija |
| Premošćuje | Zaljev Akashi |
| Mjesto | Kobe  Japan |
| Koordinate | 34°36′57.6″N, 135°1′12″E |
| Gradnja |
| Period gradnje | 1988. - 1998. |
| Otvorenje | 5. april 1998. |
| Graditelji |
| Projektant | Honshu Shikoku |
| Konstruktor | Obayashi Corporation |
| Kooperatori | Kawasaki Heavy Industries, Solétanche Bachy (sidrenje pilona), Taisei Corporation |
| Graditelj | Mitsubishi Heavy Industries Ltd., Yokogawa Bridge Corporation |
| Podizvođači | Kawada Industries |
| Tehnički podaci |
| Vrsta | Viseći most |
| Materijal | čelik |
| Ukupna duljina | 3 911 m |
| Visina | 282.8 m |
| Širina | 35,50 m |
| Najveći raspon | 1 991 m |
| Upravljanje |
| Uprava | Uprava mostova - Honshu-Shikoku |
| Funkcija | automobilski most |

**Akashi Kaikyo** zvan i *Biserni most* je momentalno najduži viseći most na svijetu, koji se nalazi u Japanu.

Most premošćuje Zaljev Akashi i povezuje grad Kobe na otoku Honshu sa otokom Awaji.

## Karakteristike

Čelični most Akashi Kaikyo je ukupno dug 3 911 metara, sa centralnim rasponom od 1991 metara i dva periferna od 960 metara.
Taj automobilski most ima 6 prometnih traka i 4 servisne.

Građen je od 1988. i otvoren za promet 5. aprila 1998.

## Historija

Veliki potres koji je zatresao južni Japan 17. januara 1995. imao je epicentar točno između dva pilona u dubini zaljeva. On ih je pomakao za 1 metar. Glavni raspon mosta je po projektu trebao biti dug 1990 metara, ali kako se greda još nije počela graditi ta promjena se lako uklopila u konačnu izvedbu pa most sad ima glavni raspon dug 1991 metara.

Piloni mosta visoki 282.8 metara, nisu se srušili zbog tog jer su građeni sa masivnim amortizerima, koji ublažavaju vibracije kod potresa i tajfuna.

## Reference

## Vanjske veze

* *Akashi Kaikyo Bridge* (`en`)
# Fukuoka

| Fukuoka 福岡
 |
| --- |
|  |
|  |
|  Zastava
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Fukuoka
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 1.400.621
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| FukuokaFukuoka (Japana)
 |

**Fukuoka** (福岡) je grad u Japanu u prefekturi Fukuoka. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 1.400.621 stanovnika.

## Stanovništvo

Pre podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 1.400.621 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 1.284.795
 | 1.341.470
 | 1.400.621
 |

## Vanjske veze
# Kagoshima

| Kagosima 鹿児島
 |
| --- |
|  |
|  |
|  Zastava
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Kagošima
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 604.387
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| KagosimaKagosima (Japana)
 |

**Kagosima** (鹿児島) je grad u Japanu u prefekturi Kagošima. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 604.387 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 604.387 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 594.430
 | 601.693
 | 604.387
 |

## Vanjske veze
# Kumamoto

| Kumamoto 熊本
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Kumamoto
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 669.541
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| KumamotoKumamoto (Japana)
 |

**Kumamoto** (熊本) je grad u Japanu u prefekturi Kumamoto. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 669.541 stanovnika.

## Historija

Kumamoto i okolinu je između 14. i 16. travnja 2016. godine pogodio niz jakih potresa u kojima je poginuo 41 čovjek, ranjeno je više od 3 129 ljudi, a 11 ljudi je nestalo.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 669.541 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 650.341
 | 662.012
 | 669.541
 |

## Izvori

## Vanjske veze
# Ōita

| Oita 大分
 |
| --- |
|  |
|  |
|  Zastava
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Oita
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 462.322
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| OitaOita (Japana)
 |

**Oita** (大分) je grad u Japanu u prefekturi Oita. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 462.322 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 462.322 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 446.581
 | 454.424
 | 462.322
 |

## Vanjske veze
# Okinawa

| Okinawa 沖縄本島 |
| --- |
|  |
| Podaci
 |
| Lokacija
 | Tihi ocean
 |
| Arhipelag
 | Otočje Okinawa
 |
| **Koordinate** | 26°30′″N, 127°56′″E |
| Država
 |  Japan
 |
| Glavno naselje
 | Naha
 |
| Površina
 | 1,201.03 km²
 |
| Broj stanovnika
 | 1,384,762 (2009) |
|  |
| Spomenik poginulim novinarima u Drugom svetskom ratu
 |

**Okinava**, ostrvo na jugozapadu Japana, leži između Istočnokineskog mora na zapadu i Tihog okeana na istoku. Sa površinom od 2.255 kvadratnih kilometara Okinava je najveće od Rjukju ostrva.

## Geografija

Naha aerodrom
Tvrđava u gradu Naha
Planine pod šumama zauzimaju dve trećine ostrva (na severu), dok je južna trećina brdovito
područje i tu živi najveći broj stanovnika od ukupno 1.229.000.

## Klima

Ostrvo ima toplu i vlažnu klimu tako da se leti često javljaju tajfuni.

## Ekonomija

Glavne ekonomske aktivnosti su poljoprivreda, ribolov, drvogradnja, prerada hrane, tekstilna proizvodnja i grnčarija. Američka vojna baza i turizam su takođe značajni za ekonomiju. Naha je administrativni centar, najveći grad i najveća luka.

## Historija

Sve do 14. veka ostrvo je bilo nezavisna kraljevina. Od 14. do 19. veka ostrvo je plaćalo porez Kini, a konačno 1879. Okinava je pripojena Japanu. 1. aprila 1945 za vreme Drugog svetskog rata, američka vojska se iskrcala na zapadnu obalu ostrva i to je bila poslednja velika pomorsko-desantna operacija u ratu i jedna od najtežih bitaka na Pacifiku. Posle 82 dana žestokih borbi, prestao je organizovani otpor Japanaca. Okinava je bila pod kontrolom Sjedinjenih Američkih Država od 1945. do 1972, kada je ponovo vraćena Japanu. Pod uslovom posleratnog ugovora, zemljoposednici na Okinavi morali su iznajmljivati zemlju američkoj vojsci.

Međutim, septembra 1995. američki vojnici su silovali dvanaestogodišnju devojčicu i izazvali veliki otpor američkom prisustvu na ostrvu, što je dovelo do toga da veliki broj zemljoposednika odbija da iznajmljuje zemlju Amerikancima. Aprila 1996. američka vlada se saglasila da vrati 20 procenata okupirane teritorije (4.900 hektara) u roku od sedam godina.

## Vanjske veze
# Saga

*Za ostale upotrebe, pogledajte Saga (razvrstavanje).*
**Saga** (od staronordijske riječi za "nešto rečeno", "ispričano") je izraz koji u najširem smislu označava pripovijest ili spomen na neki događaj sačuvan usmenom predajom. U užem smislu se pod time podrazumijevaju priče koje opisuju drevnu skandinavsku ili germansku prošlost, odnosno sve priče tradicionalne nordijske književnosti čiji autor nije poznat. One mogu imati različiti oblik, sadržaj i temu pa se tako npr. znaju razlikovati jednostvan *folksaga* (narodna saga) i *djursaga* (saga o životinjama), odnosno nešto razvijeniji oblik *hjältesaga* (saga o herojima) koje imaju epski karakter. Sage su u pravilu napisane u prozi, mada mogu ponekad sadržavati dijelove u stihovima.

Tradicionalno se dijele u pet grupa:

* sage o kraljevima, koje opisuju vladavinu prvih norveških kraljeva;
* islandske sage, koje opisuju život i pustolovine nordijskih doseljenika na Islandu u 10. i 11. vijeku;
* suvremene sage, koje su o životu islandskih biskupa u 12. i 13. vijeku pisali njihovi suvremenici (*Sturlunga saga*)
* Legendarne ili Sage o starim vremenima (Fornaldarsaga) koje opisuje najdrevniju prošlost, i predstavljaju glavni izvor nordijske mitologije;
* Viteške sage, koje predstavljaju prijevod francuskih *Chansons de geste*.

Izraz "saga" se kasnije počeo koristiti i van konteksta nordijske književnosti, odnosno za višedjelna, složena djela fikcije koja svojim sadržajem imaju epski karakter (npr. saga Ratova zvijezda, Sumrak Saga i sl.).

## Eksterni linkovi i reference

* Icelandic Saga Database - The Icelandic sagas in the original old Norse along with translations into many languages
* Old Norse Prose and Poetry
* The Icelandic sagas at Netútgáfan
* The Finnwife's Prophecy, English translation of an Icelandic Saga from "Fuenf Geschichten aus dem westlichen Nordland", Prof. Felix Niedner
# Samur

| Samur
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Mustelidae  |
| Rod:
 | *Martes*  |
| Vrsta:
 | M. zibellina  |
| Dvojni naziv
 |
| Martes zibellina Linnaeus, 1758. |
|  |
| Rasprostranjenost samura
 |

**Samur** (*Martes zibellina*) je mali grabežljivac iz roda kuna. Živi u šumama Rusije, počevši od Uralskih planina pa širom Sibira, zatim u sjevernoj Mongoliji i Kini i na Hokkaidō, u Japanu Ova vrsta se, međutim, prvobitno rasprostirala na prostorima od današnjeg europskog dijela Rusije, preko Poljske do skandinavskih zemalja. Zbog visokokvalitetnog krzna, ove životinje su se tijekom povijesti mnogo lovile, a danas se uglavnom, osim u Rusiji u kojoj je lov još uvijek uobičajen, uglavnom uzgajajaju na specijaliziranim farmama.

## Etimologija

Ime samur je turskog porijekla, a u ruskom jeziku se kaže *sobolj* (*соболь*) i kao takvo je ušlo i u jezična područja današnje zapadne Europe i Amerike, vjerojatno kroz trgovinu ovim životinjama s istočnim zemljama poput Rusije. Tako se ruska riječ *sobolj* na engleskom jeziku počela izgovarati *Sejbl*, na njemačkom *Zobel*, na nizozemskom *Zabel*, na francuskom *Zibelin*, itd.

## Opis

Mužjaci su nešto veći od ženki, i dosegnu dužinu od 38 do 56 centimetara, s od 880 do 1800 grama, dok su ženke duge od 35 do 51 centimetara, a teške od 700 do 1560 grama. Rep im je dug od 9 do 12 centimetara.

Krzno je srednje dužine, a zimi poraste znatno više nego ljeti. Ono je sivobijele boje, s mrljama žute ili sive boje, koje se uglavnom nalaze ispod vrata. Njihovo meko krzno često se zove "crni dijamant".

## Ponašanje

Samuri su dnevni grabljivci koji u lovu koriste osjetila mirisa i sluha.

U prirodi su, u lovu, izuzetno krvoločni. Iako postoje zapisi o "pripitomljenim" samurima, to su uglavnom bili samuri odvojeni od majke kao mladunci. Uglavnom grade gnijezda u zemlji, a hrane se vjevericama, miševima, manjim pticama i ribama. Kada je nestašica hrane, jedu i kupine, maline, šišarke itd. Za vrijeme nevremena, plijen nose u gnijezdo i tamo ga jedu.

## Izvori
# Mishima, Shizuoka

| Mišima 三島
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Šizuoka
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 112.241
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| MišimaMišima (Japana)
 |

**Mišima** (三島) je grad u Japanu u prefekturi Šizuoka. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 112.241 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 112.241 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 107.890
 | 110.519
 | 112.241
 |

## Vanjske veze
# Aomori

| Aomori 青森
 |
| --- |
|  |
|  |
|  Zastava
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Aomori
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 311.492
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| AomoriAomori (Japana)
 |

**Aomori** (青森) je grad u Japanu u prefekturi Aomori. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 311.492 stanovnika.

## Geografija

Položaj grada u prefekturi Aomori
## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 311.492 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 314.917
 | 318.732
 | 311.492
 |

## Reference
# Flagstaff, Arizona

| Flagstaff
 |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Arizona
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 65,870
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| FlagstaffFlagstaff (Sjedinjenih Država)
 |

**Flagstaff** (navaho: *Kinłání Dookʼoʼoosłííd Biyaagi*, havasupai: *Wii Hagnbaj* ili *Wii Baggwa*) je grad smješten na sjeveru savezne države Arizona na jugozapadu SAD. Prema popisu iz 2010. godine u njemu je živjelo 65.870 ljudi. Predstavlja sjedište Okruga Coconino. Ime mu na engleskom znači "štap za zastavu", a dobio ga je po štapu koga je na mjestu njegovog osnivanja postavila grupa izviđača iz Bostona proslavljajući stogodišnjicu osnivanja SAD 4. jula 1876.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 36.760 (69,5%)
 | 42.446 (64,4%)
 |
| Crnci
 | 927 (1,8%)
 | 1.278 (1,9%)
 |
| Azijati
 | 660 (1,2%)
 | 1.227 (1,9%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 8.500 (16,1%)
 | 12.094 (18,4%)
 |
| Ukupno
 | 52.894
 | 65.870
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Skladište

*Za ostale upotrebe, pogledajte Skladište (razvrstavanje).*
Zgrada skladišta u Sisku (18.-19. st.)
**Skladište** je prostor za uskladištenje robe u rasutom stanju ili u ambalaži s namjerom da poslije određenog vremena roba bude uključena u daljnji transport, proizvodnju, distribuciju ili potrošnju.

Skladište može biti ograđeni ili neograđeni prostor, pokriveni ili nepokriveni prostor koji se koristi za čuvanje sirovina, poluproizvoda ili gotovih proizvoda. U njemu se roba preuzima i otprema, te čuva od raznih fizičkih, kemijskih i atmosferskih utjecaja. Skladišta su važan uvjet za nesmetani i racionalni kombinirani transport svih vrsta robe. Postoji više načina klasificiranja skladišta i podjela na razne vrste. Skladišta u lukama mogu biti – prometna, priručna, trgovačka, industrijska. U trgovačkim skladištima roba se dulje zadržava i u njima se roba oplemenjuje, sortira, pakira i priprema za daljnju namjenu.

Prema načinu gradnje skladišta se dijele na otvorena (u njima se čuvaju materijali i robe koje su neosjetljive na kemijske utjecaje), zatvorena (roba osjetljiva na vremenske utjecaje), natkrivena (robe kojima je potrebno stalno provjetravanje). Postoji još podjela robe na klasična skladišta (u kojima razlikujemo niskomehanizirana i visokomehanizirana skladišta, ovisno na koji se način rukuje predajom i otpremom robe – ručno ili strojevima poput viličara i sl.). Automatizirana skladišta (poslovi se u pravilu obavljaju bez prisutnosti djelatnika), specijalizirana skladišta (ili namjenska skladišta sa točno definiranom robom ili materijalom poput silosa, hladnjača, tankova i sl.). Prema vlasništvu skladišta se mogu podijeliti na javna i vlastita.

Skladištenje robe - skladištenje robe je vrlo odgovoran zadatak jer nepravilnim skladištenjem se upropaštava roba. Za vrijeme uskladištenja može doći do različitih gubitaka. Uzroci gubitaka mogu biti u prirodi robe, uvjetima uskladištenja, nesavjesnom ili neispravnom manipuliranju robom i sl. Ako se roba pravilno uskladišti, čuva se od nepovoljnih utjecaja, gubitaka i kvarenja.

Skladištar je odgovoran za pravilno slaganje tereta u svom skladištu. Slagači trebaju pravilno postavljati podloge i obloge i da ekonomično iskoriste prostor za teret. Pravilno slaganje tereta je vrlo važno za brodara i to je i najvažnija dužnost svakog skladištara.

## Reference
# Kamagaja

| Kamagaja 鎌ケ谷
 |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Zastava

 |  Grb |

 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Japan
 |
| Prefektura
 | Čiba
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2005) | 102.812
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+9
 |
| KamagajaKamagaja (Japana)
 |

**Kamagaja** (鎌ケ谷) je grad u Japanu u prefekturi Čiba. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 102.812 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 102.812 stanovnika.

Kretanja broja stanovnika
| 1995. | 2000. | 2005.
 |
| --- | --- | --- |
| 99.694
 | 102.573
 | 102.812
 |

## Vanjske veze
# Nobi (film)

| 野火 |
| --- |
|  |
| Režija | Kon Ichikawa |
| Producent | Masaichi Nagata |
| Scenario | Natto Wada |
| Predložak | *Nobi*; autor: Shōhei Ōoka |
| Naracija | Eiji Funakoshi |
| Uloge | Eiji Funakoshi Osamu Takizawa Mickey Curtis |
| Muzika | Yasushi Akutagawa |
| Fotografija | Setsuo Kobayashi |
| Montaža | Tatsuji Nakashizu |
| Distribucija | Daiei Film |
| Premijera | 3. novembra 1959 (1959-11-03) |
| Trajanje | 104 min. |
| Zemlja |  Japan |
| Jezik | japanski |

Vatre u ravnici (japanski: 野火, *, Nobi*?) je japanski crno-bijeli ratni film snimljen 1959. u režiji Kona Ichikawe. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Shoheija Ooke. Radnja se događa na Filipinima u posljednjih nekoliko mjeseci Drugog svjetskog rata, nakon što su poslije poraza japanske monrnaice i američkog iskrcavanja tamošnje janapnske trupe ostale odsječene i prisiljene na kaotično i besciljno povlačenje. Protagonist, koga tumači Eiji Funakoshi je vojnik obolio od tuberkuloze koji pokušava očuvati određenu dozu ljudskosti i civiliziranosti, za razliku od svojih glađu i očajem izluđenih suboraca koji se odaju međusobnom ubijanju i kanibalizmu.

Ichikawa se sličnom tematikom već ranije bavio u filmu *Burmanska harfa*, koji je zbog svog antiratnog i pacifističkog stava stekao veliki ugled. U slučaju *Vatri u ravnici* je, međutim, uzeo bitno drukčiji pristup, odnosno inzistiranje na naturalizmu i prikazivanju detalja koji bi rat trebali učiniti što odvratnijim. Zbog toga je prilikom snimanja od članova ekipe zahtijevao da se prestanu brijati, rezati nokte, ali i održavaju dijetu kako bi što bolje dočarali pothranjenost. Funakoshi je, međutim, u tome pretjerao, te je zbog iscrpljenosti kolabirao na setu, a zbog čega je snimanje bilo prekinuto na nekoliko tjedana.

Nakon premijere su Vatre u ravnici duboko podijelile i japansku, ali i međuanarodnu kritiku, s obzirom da je njegov sadržaj jednostavno bio previše neugodan. Ichikawa je također postao predmetom zamjerki da je, u inzistiranju da film učini što mračnijim, čak i promijenio njegovu završnicu. Sa druge strane, nakon što je prikazan na filmskom festivalu u Locarnu, osvojio je Zlatni leopard.

Godine 2014. je u Japanu snimljen istoimeni remake.

## Uloge

| Glumac | Uloga
 |
| --- | --- |
| Eiji Funakoshi | Tamura
 |
| Osamu Takizawa | Yasuda
 |
| Mickey Curtis | Nagamatsu
 |
| Mantaro Ushio | narednik
 |
| Kyu Sazanaka | bolničar
 |
| Yoshihiro Hamaguchi | oficir
 |
| Asao Sano | vojnik
 |
| Masaya Tsukida | vojnik
 |
| Hikaru Hoshi | vojnik
 |

### Napomene

### Literatura

* Hauser, William B. (2001). „*Fires on the Plain*: The Human Cost of the Pacific War”. u: Quandt, James (ed.). *Kon Ichikawa*. Cinematheque Ontario Monographs. Toronto: Cinematheque Ontario. str. 205–216. ISBN 0-9682969-3-9.
* Tan, Eternality. Review of FIRES ON THE PLAIN (Kon Ichikawa, 1959). *@Filmnomenon*, July 2014

## Vanjske veze

* *Fires on the Plain* na sajtu IMDb
* *Fires on the Plain* na Japanese Movie Database (`ja`)