Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kolaž

Čovek u kafeu, od Huana Grisa
**Kolaž** (francuski: *coller* - lepiti) je lepak, odnosno likovna tehnika koja se za to koristi. Na jednoj površini montiraju se najrazličitiji prethodno pripremljeni materijali (prevashodno papir, ali i tkanine, splet žice itd). Kolaž je počeo da se koristi u kubizmu; Od tada su ga koristili predstavnici različitih umetničkih strujanja i dalje ga razvili (dadaizam, nadrealizam, futurizam, pop art). Širenjem kolaža nastali su između ostalog *combine painting* i asamblaž. Delimično eliminisanje odnosno izmene montiranih elemenata dovodi do dekolaža.

Najpoznatiji kolažisti su:

* Pablo Picasso
* Jean Arp
* Max Ernst
* Kurt Schwitters
* Juan Gris
* Juan Miro
* Georges Bracque
* Hannah Höch
* Marcel Duchamp
* Salvador Dali
* Man Ray

Ti umjetnici koriste na "klasičan" način kolaž od već stvorenih komadića materijala ali Henri Matisse, koji se tom tehnikom koristi tek u poodmaklim godinama, osobno boji papire gvašem te ih izrezuje.
Najvažniji umjetnički pravci koji se koriste tom tehnikom su:

* Kubizam
* Dadaizam
* Nadrealizam
* Pop art
* Fluxus
# Interpunkcija

**Interpunkcija** (lat. *interpunctio* = razlučiti, rastavljati) su znakovi u pisanome jeziku koji služe rastavljanju teksta na rečenice i rečenične dijelove. Nauka o interpunkciji zove se punktuacija.

## Interpunkcijski znakovi

|  |  |
| --- | --- |
| **.** | točka |
| **?** | upitnik |
| **!** | uskličnik |
| **,** | zarez |
| **;** | točka sa zarezom |
| ' | izostavnik |
| **–** | crtica |
| **-** | spojnica |
| **„ ”** ili **» «** | navodnici |
| **‚ ’** | polunavodnici |
| **()** | zagrade |
| **/** | kosa crtica |
| **:** | dvotočje |
| **...** | trotočje |
| **.........** | višetočje |

## Pravopisni znakovi

|  |  |
| --- | --- |
| **.** | točka |
| **,** | zarez |
| **;** | točka sa zarezom |
| ' | izostavnik |
| **–** | crtica |
| **-** | spojnica |
| **()** | zagrade |
| **/** | kosa crtica |
| **:** | dvotočje |
| **\ | zvjezdica |
| **>** i **<** | znakovi podrijetla |
| **=** | znak jednakosti |
| **+** | znak više, plus |
| **–** | znak manje, minus |
| **†** | križić |
| **×** | množni križić |
| **)** | luk |
| **:** | znak diobe |
| **"** | znak ponavljanja |
| **§** ili **¶** | odlomak, paragraf |
|  | naglasci, znak duljine, genitivni znak |
|  Kao pravopisni znakovi mogu poslužiti i:  |
| **„ ”** ili **» «** | navodnici |
| **‚ ’** | polunavodnici |
| **?** | upitnik |
| **!** | uskličnik |

## Literatura

Pogledati:

* **Hrvatski pravopis**, Babić, Finka, Moguš; Zagreb, 1994.
* **Hrvatski pravopis**, Babić, Finka, Moguš; Zagreb, 1971., pretisak iz 1990.
* **Hrvatski pravopis**, Cipra, Guberina, Krstić; Zagreb, 1941., pretisak iz 1998.
* **Pravopis hrvatskog jezika**, Anić, Silić, Zagreb, 2001.
# Cifra

Deset cifara zapadnih arapskih brojeva, poređanih po veličini.
Ova tri broja nisu cifre; oni su brojeve formirani od cifri. (e.g. "21" sadrži dve cifre, dok "480" ima tri cifre.)
**Cifra** je numerički simbol (poput "2" ili "5") koji se koristi u kombinacijama (kao što je "25") za pretstavljanje brojeva (kao što je broj 25) u pozicionim numeričkim sistemima. Engleski naziv reči, „digit“, dolazi od činjenice da 10 prstiju (antički Latinski *digiti* znači prsti) ruku korespondiraju sa 10 simbola uobičajenog numeričkog sistema baze 10, i.e. decimalnim (antički latinski pridev *decem* znači deset) ciframa.

U datom numeričkom sistemu, ako je baza ceo broj, broj neophodnih cifara je uvek jednak apsolutnoj vrednosti baze. Na primer, decimalni sistem (baze 10) ima deset cifara (0 do 9), dok binarni (baze 2) ima dve cifre (0 i 1).

## Reference

## Vanjske veze

* „Artikel "Ziffer" aus Meyers Konversationslexikon”. Arhivirano iz originala na datum 2008-02-03. Pristupljeno 2015-06-21.
* „Artikel "Zahl" aus Meyers Konversationslexikon”. Arhivirano iz originala na datum 2007-12-28. Pristupljeno 2015-06-21.
# З

| Ćiriličko slovo З |
| --- |
|  |
| Glas: |  [z]  |
| Naziv: | зємл҄ꙗ |
| Broj: | 7 |
| Porijeklo: | grčko zeta (Ζ ζ) |
| Ćirilica |
|  |
| Slova slavenskih jezika |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А | Б | В | Г | Ґ | Д | Ђ |
| Ѓ | Е | Ѐ | Ё | Є | Ж | З |
| З́ | Ѕ | И | Ѝ | Й | І | Ї |
| Ј | К | Л | Љ | М | Н | Њ |
| О | Ō | П | Р | С | С́ | Т |
| Ћ | Ќ | У | Ӯ | Ў | Ф | Х |
| Ц | Ч | Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы |
| Ь | Э | Ю | Я |  |  |  |

 |
| Slova neslavenskih jezika
 |
|

| Dalje informacije |
| --- |
|  |
|  |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А́ | А̀ | Ӑ | А̄ | А̊ | А̃ | Ӓ |
| Ӓ̄ | Ӕ | Ә | Ә́ | Ә̃ | Ӛ | В̌ |
| Ғ | Г̧ | Г̑ | Г̄ | Г̣ | Г̌ | Ҕ |
| Ӻ | Ғ̌ | Ӷ | Ԁ | Ԃ | Ꚃ | Ꚁ |
| Ꚉ | Д̆ | Д̣ | Ԫ | Ԭ | Д̆ | Ӗ |
| Е̄ | Е̃ | Ё̄ | Є̈ | Ӂ | Җ | Ꚅ |
| Ӝ | Ԅ | Ҙ | Ӟ | З̌ | З̱ | З̣ |
| Ԑ | Ԑ̈ | Ӡ | Ԇ | Ӣ | И̃ | Ҋ |
| Ӥ | И́ | Қ | Ӄ | Ҡ | Ҟ | Ҝ |
| Ԟ | К̣ | Ԛ | Ӆ | Ԯ | Ԓ | Ԡ |
| Ԉ | Ԕ | Ӎ | Ӊ | Ң | Ԩ | Ӈ |
| Ҥ | Ԣ | Ԋ | О́ | О̀ | О̆ | О̂ |
| О̃ | Ӧ | Ӧ̄ | Ө | Ө̄ | Ө́ | Ө̆ |
| Ӫ | Ҩ | Ԥ | Ҧ | Р̌ | Ҏ | Ԗ |
| Ҫ | С̣ | С̱ | Ԍ | Т̌ | Т̣ | Ꚑ |
| Ҭ | Ꚋ | Ꚍ | Ԏ | У̃ | Ӱ | Ӱ́ |
| Ӳ | Ү | Ү́ | Ұ | Х̣ | Х̱ | Х̮ |
| Х̑ | Ҳ | Ӽ | Ӿ | Һ | Һ̈ | Ԧ |
| Ꚕ | Ҵ | Ꚏ | Ҷ | Ӵ | Ӌ | Ҹ |
| Ꚓ | Ꚗ | Ꚇ | Ҽ | Ҿ | Ы̆ | Ы̄ |
| Ӹ | Ҍ | Э̆ | Э̄ | Э̇ | Ӭ | Ӭ́ |
| Ӭ̄ | Ю̆ | Ю̈ | Ю̈́ | Ю̄ | Я̆ | Я̄ |
| Я̈ | Ԙ | Ԝ | Ӏ
 |

 |  |  |  |

 |
| Stara slova |
|

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ꙁ | Ꙃ | Ꙅ | Ꙇ | Ꙉ | Ҁ | Ѻ |
| Ѹ | Ꙋ | Ѡ | Ѽ | Ꙍ | Ѿ | Ꙏ |
| Ѣ | Ꙑ | Ꙓ | Ꙕ | Ꙗ | Ѥ | Ѧ |
| Ꙙ | Ѫ | Ꙛ | Ѩ | Ꙝ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ | Ꙟ | Ꙡ | Ꙣ |
| Ꙥ | Ꙧ | Ꙩ | Ꙫ | Ꙭ | ꙮ | Ꚙ |
| Ꚛ |  |  |  |  |  |  |

 |
|  |
| * p
* r
* u
 |

Rano ćirilično slovo zemlja
**З з** (rana ćirilica: **Ꙁ ꙁ**) je deveto slovo srpske ćirilice. Predstavlja zvučnu vrednost /z/.

Slovo *з* potiče od grčkog slova zeta. Slovo *з* koriste sve ćirilične azbuke, bez obzira na to jesu li slovenskog ili neslovenskog porekla.

## Povezano

* Z
* Zeta (slovo)
# Ćirilični brojevi

| Brojevni sistemi po kulturama
 |
| --- |
| Hindu-Arapski brojevi
 |
| Zapadnoarapski Indijska familija Kmerski
 | Istočnoarapski Brami Tajski
 |
| Istočnoazijski brojevi
 |
| Kineski Sučou
 | Računski štapići Mongolski
 |
| Alfabetski brojevi
 |
| Abžadski Jermenski Ćirilični Ge'ez
 | Hebrejski Grčki (Jonski) Āryabhaṭa |
| Ostali sistemi
 |
| Atički Vavilonski Egipatski Inuitski
 | Etrurski Majanski Rimski Polje urni
 |
| Spisak tema o brojevnim sistemima |
| Pozicioni sistemi po bazama
 |
| Dekadni (10)
 |
| 2, 4, 8, 16, 32, 64
 |
| 1, 3, 6, 9, 12, 20, 24, 30, 36, 60, još…
 |
| * p
* r
* u
 |

**Ćirilični brojevi** su bili deo sistema brojanja poteklog od ćiriličnog alfabeta, korišćenog među onim južnim i istočnim Slovenima kod kojih se i inače koristila ćirilica, uključujući i Srbe. U Rusiji se ovaj sistem koristio do reformi Petra Velikog, početkom 18. veka.

Sistem je poticao od grčkih (jonskih) brojeva, s primenom odgovarajućih ćiriličnih slova. Poredak je bio zasnovan na originalnom grčkom alfabetu, pa nije odgovarao različitom azbučnom redosledu ćirilice.
Ćirilični brojevi su bili kvazi-decimalni – jedinicama (1, 2, ... 9) su bila dodeljena zasebna slova, ali takođe i svim deseticama (10, 20, ... 90) i svakoj stotini (100, 200, ... 900):

Sahat-kula sa ćiriličnim brojevima u Suzdalju
Brojevi su se pisali kako su i izgovarani – uglavnom s leva na desno. Brojevi od 11 do 19 su se pisali s desna na levo, tj prvo su pisane jedinice pa 10, jer se tako i izgovaraju – npr. "sedamnaest" je sažeto "sedam-na-deset". Da bi smo dobili vrednost ćiriličnog broja treba sabrati vrednost svih slova/brojeva. Da bi se slova koja označavaju brojeve razlikovala od običnih slova, iznad njih je povlačen znak titlo (  ҃ U+0483). Hiljade su se označavale odgovarajućim znakom ispred slova (҂ U+0482).

Primeri:

* - 1706
* - 7118

Glagoljski brojevi su slično funkcionisali, osim što su numeričke vrednosti bile dodeljene prema sopstvenom alfabetnom redu glagoljice, a ne po nasleđenom redu grčkog alfabeta.

## Povezano

* Grčki brojevi
* Glagoljski brojevi
* Stara ćirilica
# Pečat

*Za ostale upotrebe, pogledajte Pečat (razvrstavanje).*
Gradski pečat (matica) Náchoda iz 1570.
**Pečat** (stsl. *pečatь*; **štambilj**, **žig**), predmet kojim se overavaju: isprave, pisma, pošiljke, diplome i slično. Pečat je obično od drveta sa gumenim delom koji je izgraviran. Pečat se koristi tako što se gumeni deo "nakvasi" mastilom a onda otiskom na dokumentu ostaje tekst gravure.

Metalni pečati su se ranije koristili (još se po negde i sada koriste) tako što se gravurom preko svežeg voska ostavlja otisak tako da se voskom zapečaćene pošiljke (ili zatvorena vrata) ne mogu otvoriti bez narušavanja otiska.

Za reč "pečat" se često kod nas koriste i sinonimi *mur*, *štempl* ili *štampilja*.

Reč štambilj potiče od nemačke reči *Stempe* i italijanske reči *Stampiglia*.

Majstor koji pravi pečate se zove pečatorezac.

## Zanimljivosti

* Po "legendi" ekser na pečatu je izmislio Miloš Obrenović. Miloš je navodno imao pečat sa svojim imenom ali pošto je bio nepismen naredio je da mu ekserom označe gornju stranu tako da bi ime uvek bilo uspravno odštampano.
* Izraz "zapečatiti" znači nešto definitivno završiti a slično tome kada se nešto nekome završi (obično loše) kaže se "zapečatiti sudbinu".
* Pojam **carski pečat** obično znači da je nešto veoma važno pa je overeno carskim pečatom. S tim u vezi u istoriji je "carski pečat" bio veoma važan i njime su se overavala veoma značajna dokumenta pa je postojalo i posebno poverljivo lice takozvani "čuvar carskog pečata".

## Povezano

* Pismo
* Pošta
* Poštanska marka

## Izvori

* Milan Vujaklija, Leksikon stranih reči i izraza, Prosveta, Beograd, 1991. godina
# Car Kōrei

| Car Kōrei |
| --- |
| 7. car Japana |
| Vladavina | legendarna |
| Rođen/a | legenda |
| Umro/la | legenda |
| Sahrana | Kataoka no Umasaka no *Misasagi* (Nara) |
| Prethodnik | Car Kōan |
| Nasljednik | Car Kōgen |

**Car Kōrei** (japanski: 孝霊天皇,, *, *Kōrei-tennō**?); također poznat kao *Ooyamatonekohikofutoni no Mikoto*; bio je **7.** car Japana koji se pojavljuje na popisu.

## Supruge i djeca

Carica: kuwashihime (細媛命), kći shiki no Agatanushi Oomea　(磯城県主大目)

* Prin Ooyamatonekohikokunikuru (大日本根子彦国牽尊) (Car Kōgen)

Kasuga no Chichihayamawakahime (春日之千千速真若比売)

* Princeza Chichihayahime (千千速比売命)

Yamato no Kunikahime (倭国香媛), kći Wachitsumija (和知都美命)

* Princeza Yamatototohimomosohime (倭迹迹日百襲媛命), sahranjena u tumulu Hashihaka
* Princ Kibitsuhiko (吉備津彦命)
* Princeza Yamatototowakayahime (倭迹迹稚屋姫命)

Haeirodo (絙某弟), mlađa sestra Yamato no Kunikahimeja

* Princ Hikosashima (彦狭島命)
* Princ Wakatakehiko (稚武彦命), predak klana Kibi

## Povezano

* Car Japana
* Popis careva Japana
* Imperijalni kult

## Napomene

## Izvori

* Aston, William George. (1896). *Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697.* London: Kegan Paul, Trench, Trubner. [reprinted by Tuttle Publishing, Tokyo, 2007. ISBN 978-0-8048-0984-9]
* Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). [ Jien, c. 1220], *Gukanshō (The Future and the Past, a translation and study of the Gukanshō, an interpretative history of Japan written in 1219*mrtav link*]).* Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-03460-0
* Chamberlain, Basil Hall. (1919). *The Kojiki.* Read before the Asiatic Society of Japan April 12, May 10, and June 21, 1882; reprinted, May, 1919.
* Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). *The Imperial House of Japan.* Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
* Titsingh, Isaac, ed. (1834). [Siyun-sai Rin-siyo/Hayashi Gahō, 1652], *Nipon o daï itsi ran; ou, Annales des empereurs du Japon.* Paris: Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland.
* Varley, H. Paul , ed. (1980). [ Kitabatake Chikafusa, 1359], *Jinnō Shōtōki* (*A Chronicle of Gods and Sovereigns: Jinnō Shōtōki.* New York: Columbia University Press. ISBN 0-231-04940-4

| Kraljevske titule
 |
| --- |
| Prethodi:  **Car Kōan**  |  **Legendarni car Japana**  290. pne. - 215. pne. *(tradicionalni datumi)* | Slijedi:  **Car Kōgen**  |
# Bodidarma

| Bodidarma |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 483. Indija |
| Smrt | 540. Manastir Shaolin |

**Bodidarma** (sanskrt: बोधिधर्म *Bodhidharma*; kineski: **Ta Mo**, japanski: **Daruma**; oko 470 – 543.) je bio indijski budistički monah koji je, prema predanju, doneo č'an, meditativnu školu budizma, u Kinu.

## Život

Opisi njegovog života pretežno su legendarni. On je između 520. i 526. godine iz Indije došao u Kinu gde je postao prvi *tsu* (patrijarh, doslovno predak) čan škole. U Kini je Bodidarma predao učenje Huejkeju (486–593), koji je bio drugi kineski patrijarh. Čan učenje je tamo ubrzo uspostavilo izvanredan uticaj.

Danas naučnici uglavnom ne uzimaju naročito ozbiljno ovo predanje. Zapravo, istorijsku podlogu za č'an u Kini već su bili stvorili ljudi kao što su Seng-čao i Tao-šeng.

## Učenje

Svoja učenja je zasnivao na Lankavatara sutri, a njegova poruka je sažeta u čuvenim stihovima:

Zasebno prenošenje izvan spisa,
Nezavisno od reči ili slova,
Neposredno upućivanje na um,
Uviđanje prirode i postizanje budastva.
## Reference

## Povezano

* Zen

## Vanjske veze
# 720.

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 7. vijek – **8. vijek** – 9. vijek
 |
| Decenija:
 |  690-e  700-e  710-e  – 720-e –  730-e  740-e  750-e  |
| Godine:
 | 717 718 719 – **720** – 721 722 723
 |

Godina **720.** (**DCCXX**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 720. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Omejadskog kalifa Umar ibn Abd al-Aziza nasljeđuje Yazid II ibn Abd al-Malik.
* 30. 7. – U Chang'anu, prijestolnici kineske carske dinastije Tang, se preko noći iznenada urušavaju zidine koje okružuju cijelu gradsku četvrt te iznenada stvaraju veliu lokvu voda; taj je događaj najvjerojatnije uzrokovala vrtača stvorena tako da je voda sa površine erodirala vapnenačku stijenu ispod grada; zbog toga je uništeno preko 500 domova (Benn, 50).
* Bizantski car Lav III Isavrijac naređuje pogubljenje svog prethodnika Anastasija II.
* U Japanu dovršen *Nihon Shoki*, drugi najstariji japanski historijski tekst.
* Yazid ibn al-Muhallab, bivši omejadski guverner današnjeg Iraka, diže ustanak protiv novog kalifa, ali gine u borbi protiv lojalističke vojske na čelu sa Al-Abbas ibn al-Walidom i Maslamah ibn Abd al-Malikom.

## Rođenja

* Bertrada od Laona, supruga franačkog kralja Pipina III (u. 783)
* Papa Stjepan III (u. 772)
* Baizhang, kineski zen budistički redovnik (u. 814)

## Smrti

* Sveta Odile, svetac-zaštitnik Alsacea
* Tariq ibn Ziyad, maurski vojskovođa
* Yeh Fa-shan, taoistički čudotvorac
* Yazid ibn al-Muhallab, arapski guverner Iraka

## Reference
# Carica Jitō

| Carica Jitō |
| --- |
|  |
| Vladavina | 686–689 (regent) 690–697 |
| Rođen/a | 645 |
| Umro/la | 703 |
| Sahrana | *Hinokuma-no-Ōuchi no misasagi* (Nara) |
| Prethodnik | Car Temmu |
| Nasljednik | Car Mommu |
| Potomstvo | Princ Kusakabe |
| Otac | Car Tenji |
| Majka | Soga no Ochi-no-iratsume |

**Carica Jitō** (japanski: 持統天皇, *, Jitō-tennō*?; 645 – 22. decembar 702) je bila carica, odnosno 41. car Japana, prema tradicionalnom popisu.

Rodila se pod imenom Unonosarara ili Unonosasara (japanski: 鸕野讚良, *Unonosarara ili Unonosasara*?), ili, kraće, Uno. Otac joj je bio car Tenji, a majka Ochi-no-Iratsume, kćer carevog ministra Soga no Yamada-no Ishikawa Maroa. Udala se za svog strica koji je poslije očeve smrti postao car Temmu. Rodila mu je sina po Kusakabe-shinnō.

Na prijestolje je došla godine 686/687. ispočetka kao regentica svog sina Kusakabea. Međutim, Kusakabe je ubrzo umro, te je preuzela carsku titulu, a za krunskog princa imenovala Kusakabeovog sina i svog unuka koji će kasnije postati poznat kao car Mommu.

Svom unuku je formalno titulu predala godine 697. a preuzela titulu *daijō-tennō* (umirovljeni car), koji će kasnije koristiti svi njeni nasljednici.

Carica Jito se osim politikom bavila i pisanjem poezije. Dvije njene pjesme su kasnije postale dijelovima antologije *Man'yōshū* i *Hyakunin Isshu*.

## Reference

## Literatura

* Aston, William George. (1896). *Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697.* London: Kegan Paul, Trench, Trubner. OCLC 448337491
* Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). *Gukanshō: The Future and the Past.* Berkeley: University of California Press. ISBN 978-0-520-03460-0; OCLC 251325323
* MacCauley, Clay. (1900). "*Hyakunin-Isshu*: Single Songs of a Hundred Poets" in *Transactions of the Asia Society of Japan.* Tokyo: Asia Society of Japan. ...Click link for digitized, full-text copy (in English)
* \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_. (1901). *Kokka taikan*. Tokyo: Teikoku Toshokan, Meiji 30-34 [1897-1901]. [reprinted *Shinten kokka taikan* (新編国歌大観), 10 vols. + 10 index vols., Kadokawa Shoten, Tokyo, 1983-1992. ISBN 978-4-04-020142-9]
* Nippon Gakujutsu Shinkōkai. (1940). *Man'yōshū*. Tokyo: Iwanami shoten. [reprinted by Columbia University Press, New York, 1965. ISBN 0-231-08620-2]. Rprinted by Dover Publications, New York, 2005. ISBN 978-0-486-43959-4
* Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). *The Imperial House of Japan.* Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
* Titsingh, Isaac. (1834). *Nihon Odai Ichiran*; ou, *Annales des empereurs du Japon.* Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
* Varley, H. Paul. (1980). *Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns.* New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-04940-5; OCLC 59145842

## Vanjske veze

* Asuka Historical National Government Park: image of Mausoleum Emperor Temmu and Empress Jitō Arhivirano 2012-02-25 na Wayback Machine-u, exterior view

| Kraljevske titule
 |
| --- |
| Prethodi:  **Car Temmu**  |  **Carica Japana: Jitō**  686–697
 | Slijedi:  **Car Mommu**  |
# Japanska mitologija

**Japanska mitologija** je zbirka tradicionalnih i narodnih priča kao i vjerovanja nastala na otocima japanskog arhipelaga. Šintoizam i budizam su temelj japanske mitologije. Povijest tisuća godina kontakata s mitovima Kine, Koreje, Ainu naroda i Okinawan naroda su također ključni utjecaji u japanskoj mitologiji.

Japanski mitovi vezani su za topografiju arhipelaga kao i za poljoprivredno utemeljenu narodnu religiju, a šintoistički panteon drži bezbroj kamija ( na japanskom za "boga" ili "duhove"). Ovaj će članak govoriti o kozmogoniji, važnim božanstvima, modernim interpretacijama, kulturnom značaju i utjecaju tih mitova.

Dva važna izvora za japanske mitove kakvi su danas prepoznati su *Kojiki* i *Nihon Shoki*. *Kojiki*, ili "Zapis o drevnim stvarima", najstariji je preživjeli zapis o mitovima, legendama i povijesti Japana. Uz to, *Shintōshū* opisuje porijeklo japanskih božanstava iz budističke perspektive.

Jedna značajna karakteristika japanske mitologije je njezino objašnjenje podrijetla carske obitelji koja se povijesno koristila za dodjeljivanje božanstva carskoj liniji.

## Izvori
# Australski engleski jezik

Engleski je primarni jezik koji se govori širom Australije.
**Australski engleski jezik** (engl. *Australian English*, kr. AusE, AuE, AusEng, en-AU), jedna od glavnih varijanata engleskog jezika, korištena širom Australije. Iako engleski nema službeni status u ustavu, australski engleski je *de facto* australski službeni jezik i prvi jezik većine stanovništva.

Australski engleski počeo je divergirati od britanskog engleskog poslije osnutka kolonije Novog Južnog Walesa 1788., a različitim od britanskog engleskog priznat je 1820. Nastao je miješanjem ranih doseljenika iz vrlo raznolikih uzajamno razumljivih dijalektalnih regija Britanskih otoka i brzo se razvio u zasebnu varijantu engleskog.

Australski engleski razlikuje se od ostalih varijanata engleskog u vokabularu, naglasku, izgovoru, registru, gramatici i pravopisu.

## Referencije
# Volonterstvo

**Volonterstvo** (**volonterizam**, **volontiranje**) neprofitna je i neplaćena aktivnost kojom pojedinci i pojedinke, samostalno ili u okviru neke grupe ili organizacije, doprinose dobrobiti svoje zajednice ili cijelog društva. Volontiranje se javlja u raznim oblicima: od tradicionalnih običaja uzajamne samopomoći do organizovanog djelovanja zajednice u kriznim periodima. Volontiranje uključuje i pokušaje suzbijanja siromaštva i pomoći u sprečavanju i zaustavljanju sukoba.

"Volonterstvo (ili dobrovoljni / dragovoljni rad) jedan je od kamena temeljaca civilnog društva jer oživljava najplemenitija stremljenja čovječanstva: zauzimanje za mir, slobodu, mogućnost izbora, sigurnost i pravičnost za sve ljude." *(Opća deklaracija o volonterstvu)*

## Definicija I. Vidanovića

Prema definiciji Ivana Vidanovića iz Rečnika socijalnog rada volonterizam je mobilizacija i angažovanje pojedinaca i grupa koji dobrovoljno pristaju da pružaju usluge određenoj populaciji, uz adekvatnu selekciju i pripremu. Volonterizam je zasnovan na idejama samopomoći, uzajamne pomoći i filantropije. Najčešće se sprovodi u vjerskim, humanitarnim, socijalnim kao i nevladinim organizacijama. Volonteri se vode kao neprofesionalci, ali uz dobru selekciju, pripremu, superviziju i fidbek mogu postići znatan stepen profesionalizma.

## Značaj(ke) volonterizma

Volontiranje je dio historije gotovo svake civilizacije i počiva na ideji da globalno ne završava nego tek počinje s lokalnim. Volonteri i volonterke danas igraju važnu ulogu u dobrobiti i napretku u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju i unutar nacionalnih ili drugih programa za humanitarnu pomoć, tehničku saradnju i promociju ljudskih prava, mira i demokratije. Ljudi koji svoj rad dobrovoljno poklanjaju blagostanju zajednice i društva u kojem egzistiraju osnova su mnogih nevladinih organizacija, profesionalnih udruženja itd.

Volonterstvo uključuje u sebi volontere i volonterski rad, a
volonterski rad je rad koji se obavlja uglavnom u organizovanom obliku (volonterske udruge, grupe...) i u određenoj stalnosti (najmanje 2 sata nedeljno).

Bitne značajke volonterstva:

* dobrovoljnost - obavlja se bez ikakve prisile, slobodno;
* neplaćenost - ne radi se iz želje za zaradom, nego besplatno;
* solidarnost - radi se iz suosjećanja s drugim, iz želje da se nekom pomogne.

## Povezano

* Volonter
* Volonteri Ujedinjenih nacija
* Međunarodni dan volontera

## Izvori

## Vanjske veze

* Volontiram.ba (Bosna i Hercegovina) Arhivirano 2008-12-23 na Wayback Machine-u (neaktivna poveznica)
* Volontiram.hr (Hrvatska) (neaktivna poveznica)