Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kompjuterski program

**Računarski program**, **softverski program** ili jednostavno **program** (*eng. Computer program; software program, program*) je spisak naredbi napisan u nekom programskom jeziku namijenjen za određenu računarsku platformu. Računarski programi napisani u nekom programskom jeziku su razumljivi čovjeku, ali te naredbe ne razumije i računar, zbog toga se kod računarskog programa pomoću kompajlera mora prevesti u binarni kod da bi ga računar razumio i uopće izvršavao.

## Primjer računarskog programa (izvorni kod)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| • **Adresa** | • **Oznaka** | • **Naredba** •
 | • **Binarni kod** •
 |  |
|  |  | .begin |  |
|  |  | .org 2048 |  |
|  | a\_start | .equ 3000 |  |
| 2048 |  | ld [length],&r1 | 11000010 00000000 00101000 00101100 |
| 2052 |  | ld [address],%r2  | 11000100 00000000 00101000 00110000 |
| 2056 |  | addcc %r3,%r0,%r3  | 10000110 10001000 11000000 00000000 |
| 2060 | loop: | addcc %r1,%r1,%r0  | 10000000 10001000 01000000 00000001 |
| 2064 |  | be done  | 00000010 10000000 00000000 00000110 |
| 2068 |  | addcc %r1,-4,%r1  | 10000010 10000000 01111111 11111100 |
| 2072 |  | addcc %r1,%r2,%r4  | 10001000 10000000 01000000 00000010 |
| 2076 |  | ld %r4,%r5  | 11001010 00000001 00000000 00000000 |
| 2080 |  | ba loop  | 00010000 10111111 11111111 11111011 |
| 2084 |  | addcc %r3,%r5,%r3  | 10000110 10000000 11000000 00000101 |
| 2088 | done: | jmpl %r15+4,%r0  | 10000001 11000011 11100000 00000100 |
| 2092 | length: | 20  | 00000000 00000000 00000000 00010100 |
| 2096 | address: | a\_start  | 00000000 00000000 00001011 10111000 |
|  |  | .org a\_start  |  |
| 3000 | a: | 25  | 00000000 00000000 00000000 00011001 |
| 3004 |  | -10  | 11111111 11111111 11111111 11110110 |
| 3008 |  | 33  | 00000000 00000000 00000000 00100001 |
| 3012 |  | -5  | 11111111 11111111 11111111 11111011 |
| 3016 |  | 7  | 00000000 00000000 00000000 00000111 |
|  |  | .end  |  |

Najpoznatiji primjer je poznati Hello world program, koji pokazuje osnovne naredbe nekog programskog jezika.

## Povezano

* Programiranje
* Programski jezik
* Kompajler
* Softver
* Interactive Website Programi
# Vijetnamski jezik

| Vijetnamski jezik |
| --- |
| tiếng Việt |
| Države |  Vijetnam  Sjedinjene Američke Države  Kambodža  Francuska  Australija  Kanada |
| Regije | Jugoistočna Azija |
| Broj govornika | 70-73 milijuna (kao materinski jezik) 80 milijuna (kao strani jezik) |
| Jezična porodica | Austroazijski jezici
* Mon-Khmer
	+ Viet-muong
		- **Vijetnamski jezik**
 |
| Službeni status |
| Službeni |  Vijetnam |
| Regulator | trenutno ne postoji službeni regulator |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `vi` |
| ISO 639-2 | `vie` |
| ISO 639-3 | `vie` |

**Vijetnamski jezik,**  (ISO 639-3: vie Arhivirano 2009-08-25 na Wayback Machine-u; *tiếng Việt*, ili manje često *Việt ngữ*) je jezik formalno znan prije Francuske kolonizacije kao **anamski** (po francuskom protektoratu Annamu, vijetnamski *An Nam*), sa službenim i nacionalnim statusom u Vijetnamu. Materinski je jezik Vijetnamcima (*người Việt* ili *người Kinh*), koji čine oko 86% populacije u Vijetnamu, te oko tri milijuna Vijetnamaca, koji žive u Sjedinjenim Američkim Državama. Govori se i kao drugi jezik kod nekih vijetnamskih etničkih grupa. Svrstava se u Austroazijsku grupu jezika, s mnogo govornika. Mnoštvo riječi iz jezika pripada kineskom jeziku, a neke su riječi čak uzete iz jezika kakvi se govore u Europi, najviše iz latinskog i grčkog, a izvorno se pišu pomoću kineskih znakova i pisma. Jezik se također rabi u Kambodži, Francuskoj, Australiji i Kanadi. 70-73 milijuna ljudi vijetnamski govori kao materinski, a kao strani ukupno 80 milijuna. Vijetnamski jezik danas koristi latinično pismo, s aditivnim dijakriticima i 5 tonova (bez nemarkiranog tona, vidi dolje), koji se dodatno koriste, i, osim toga, vijetnamski jezik trenutno nema službenog regulatora. *Quốc Ngữ* ("nacionalno pismo") je naziv za službeno pismo vijetnamskog jezika.

Kao i ostali nacionalni jezici etničkih grupa, vijetnamski jezik govori se službeno u Vijetnamu, ali i kod etničkih manjina. Govori se i izvan Vijetnama, najviše u SAD-u, gdje se nalazi više od milijuna govornika, ponajviše u Teksasu, Arkansasu, Louisiani i Kaliforniji. U Australiji se nalazi nešto preko 600.000 govornika.

Prema Ethnologueu, vijetnamski se također govori u Kini, Obali Bjelokosti, Finskoj, Njemačkoj, Laosu, Martiniku, u Nizozemskoj, Novoj Kaledoniji, Norveškoj, u Filipinima, Poljskoj, Rusiji, Danskoj, Švedskoj, Senegalu, Tajlandu, Ujedinjenom Kraljevstvu, Japanu, Koreji i Vanuatuu. Glasovi vijetnamskog jezika su:

| a
 | ă
 | â
 | b
 | c
 | ch
 | d
 | đ
 | ê
 | g
 | h
 | i
 | k
 | kh
 | l
 | m
 | n
 | ng
 | nh
 |
| [a]
 | [a]
 | [ʌ]
 | [b]
 | [k]
 | [c]
 | [z], [j]
 | [d]
 | [ɛ]
 | [g/ɣ]
 | [h]
 | [i]
 | [k]
 | [x]
 | [l]
 | [m]
 | [n]
 | [ŋ]
 | [ɲ]
 |

| o
 | ô
 | ơ
 | p
 | ph
 | qu
 | r
 | s
 | t
 | th
 | tr
 | u
 | ư
 | v
 | x
 | y
 |
| [ɔ]
 | [o]
 | [ɤ]
 | [p]
 | [f]
 | [kw]
 | [z], [ɾ]
 | [s], [ʂ]
 | [t]
 | [tʰ]
 | [tʂ], [tɾ]
 | [u]
 | [ɯ]
 | [v], [j]
 | [s]
 | [i]
 |

Osim ovih glasova vijetnamske abecede, postoje još i tonovi (plus nemarkirani ton), kojih ima 6 (s nemarkiranim tonom), a to su á, à, ã, ả i ạ.

## Vanjske veze

* (`en`) Ethnologue
# Logo

Logo Vikipedije čine slika i ime.
**Logo** (od grčke reči *λογότυπο* [*logótipo*]) je konglomerat grafičkih elemenata, simbola ili trejdmark i brend ikona i njihovog **logotipa**, koji je, po mogućstvu, urađen jedinstvenim tipografskim stilom ili aranžiran na neki specifičan način. Krajnji rezultat bi trebalo biti njegovo trenutno prepoznavanje. Oblici, boje, fontovi i slike su uglavnom drugačije od ostalih na sličnom tržištu. Logo je jedan vid brenda kompanije ili neke institucije.
# Dizajn

**Dizajn** je *proces* donošenja serije odluka koje imaju za cilj konstruisanje, oblikovanje ili kreiranje nečega. Dizajn se precizno definiše kao dosezanje cilja unutar ograničenja. Dizajn se obično odvija po unapred određenom planu, ideji ili zamisli. Svrha dizajna je realizacija plana ili ideje koji mogu biti uzrokovani potrebom da se reši određen problem. Zbog toga se proces dizajna često definiše i kao proces rešavanja problema.

Kada se govori od dizajnu nekog proizvoda, predmeta ili objekta, obično se pod dizajnom smatra aranžman ili konfiguracija pojedinačnih komponenti koji čine celinu proizvoda, predmeta ili objekta.

Riječ *dizajn* ima korijen u latinskim riječima *de* i *signare*.

Danas dizajn ne predstavlja specifičnu profesiju niti disciplinu jer je pojam preširok. Postoje mnogobrojne discipline dizajna. Neke od njih su:

* industrijski dizajn
* interijer dizajn
* grafički dizajn
* modni dizajn
* type dizajn

Razvojem tehnologije i shodno potrebama društva, nameću se nove oblasti dizajna koje su tek u začetku razvoja kao što su:

* veb dizajn
* interaktivni dizajn
* informacioni dizajn

Neki pojmovi koji se često vežu uz dizajn su: ergonomija; estetika
# Programer

**Programer** je zanimanje koje uključuje zadavanje niza instrukcija u formaliziranom programskom jeziku koji se koristi na računarima koji u ovisnosti o sadržaju instrukcije obavlja neku radnju.Algoritam se grafički predstavlja pomoću DIJAGRAMA TOKA.Pseudokod (grč.pseudos-laž)je algoritam zapisan riječima.

Niz instrukcija se zove izvorni kod programa.

Danas se najčešće programiraju elektronički računari iako je moguće programirati i mehaničke uređaje kao što su posebni klaviri, šivaći strojevi i drugi elektro-mehanički uređaji. Također, veliku primjenu programiranja u zadnjih 20 godina nalazimo u mašinskoj industriji na NC mašinama a poslije i na CNC mašinama.

## Reference
# Grb

Grb poljske porodice Stankiewicz
**Grb** je simbolički znak kao obilježje jedne države, naroda, grada, plemićke obitelji ili pojedinca.

Slaveni su riječ *grb* primili od njemačke riječi *Erbe* (nasljedstvo).

Znanost koja se bavi izučavanjem grbova naziva **grboslovlje** ili **heraldika**. Znanstvenici koji se bave ovim područjem nazivaju se **heraldičari**.

Prve grbove donijeli su na svojim štitovima ratnici koji su se vratili iz I. križarskog rata (1099.). Grbovi su se nosili na štitovima, što je danas još glavna osnova svakog grba, s ciljem da bi se ratnici međusobno raspoznavali. Nepismeni ratnički svijet onog vremena u svom komuniciranju počeo se prepoznavati prema grbovima. Od križara grbovi su se proširili po čitavoj Europi, pa i na hrvatske zemlje. Hrvatska plemena su ih prihvatila s obzirom da su i sama sudjelovala u križarskim ratovima označujući se grbovima. Kasnije su kraljevi uzeli sebi pravo podjeljivanja grbova u plemićki list (grbovnica) što se kod nas zadržalo sve do 1918. godine.

Do početka 13. stoljeća grb se sastojao samo od štita. Tek od druge polovine 13. stoljeća nad grb se postavlja kaciga s nakitom iz koje viri kratki plašt. Time je grb dobio svoje osnovne elemente: štit, kacigu, nakit i plašt.

Štit ima svoju »geografsku podjelu», mogli bismo je prikazati ovako:

A B C

D E F

G H I

A je desni gornji kut, B je glava, E, je srce, H je podnožje, I je lijevi donji kut štita. ADG je desna strana, BEH stup, a CFI lijeva strana štita.

Ako je u glavnom štitu manji štit, on je položen u sredini i naziva se «štitić» ili «srce štita».

U grbovima je u osnovi bila dopuštena upotreba samo četiriju boja (crvene, plave, crne, zelene) i dviju kovina (zlato i srebro).

* Grb Kraljevine Švedske
* Grb Savezne Republike Nemačke
* Grb grada Dubrovnika
* Veliki grb Bavarske
* Grb Kranjske Vojvodine
* Grb obitelji Feštetić
* Grb obitelji Hohenzollern
* Grb obitelji von Stubenberg
* Grb obitelji von Chrone-Fenrich
* Grb grada Zvornika
* Grb Moskve
* Grb vojvode od Westminstera

## Poveznice

* Heraldika
* Veksilologija
* Popis državnih grbova
# Sima Guang

*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Sima (司馬)*.*

| Imena
 |
| --- |
|  |
| Xìng 姓: | Sīmǎ 司馬
 |
| Míng 名: | Guāng 光
 |
| Zì 字: | Jūnshí 君實
 |
| Hào 號: | Yúsǒu 迂叟¹
 |
| aka: | Sùshuǐ Xiānsheng 涑水先生²
 |
| Shì 謚: | Wénzhèng 文正³
 |
| title: | Wēnguógōng 溫國公⁴
 |
| *1. late in his life* |
| *2. po rodnom gradu Sùshuǐ* 涑水 |
| *3. zato se navodi kao Sīmǎ Wénzhènggōng* 司馬文正公 |
| *4. zato se navodi kao Sīmǎ Wēngōng*  司馬溫公 |
| *- Na primjer, zbirka njegovih djela je naslovljena*  溫國文正司馬公文集 |

**Sīmǎ Guāng** (pojednostavljeni kineski: 司马光; tradicionalni kineski: 司馬光; pinyin: *Sīmǎ Guāng*; Wade-Giles: Ssu-ma Kuang) (1019–1086) bio je kineski historičar, učenjak i političar iz dinastije Song, poznat kao glavni sastavljač kapitalnog historijskog djela *Zizhi Tongjian*.

Rodio se u imućnoj porodici u današnjem Yunchengu u provinciji Shanxi. Kao vrlo mlad je položio carski ispit i stekao diplomu *jinshi* s kojom je 1038. otpočeo karijeru u državnoj upravi. S vremenom je napredovao do mjesta carskog kancelara. Godine 1064. je caru Yinzongu predstavio *Liniantu* (歷年圖 "Karta uzastopnih godina"), knjigu od pet tomova koja je predstavljala sažeti prikaz kineske historije od 403. pne. do 959. u pet tomova. Na temelju njega je 1066. proširio na tekst *Tongzhi* (通志; "Potpuni zapisi") u osam tomova, koji je opisao Period zaraćenih država i dinastiju Qin. Car je bio oduševljen te donio ukaz kojim mu se daje pristup carskim bibliotekama, kao i fondovi i pomoć najuglednijih historičara kako bi se nastavio. Rad se nastavio i nakon careve smrti, pod njegovim nasljednikom Shenzongom, a konačno je dovršen 1084.

U međuvremenu je Sima Guang stekao reputaciju vođe konzervativne frakcije na carskom dvoru, odnosno glavnog protivnika reformatorske frakcije koju je vodio Wang Anshi. Zbog tog sukoba je 1071. napustio carski dvor, ali historičari smatraju da se upravo zahvaljujući tome mogao umjesto politike koncentrirati na historiografski rad.

Sima Guang se također bavio leksikografijom, te je 1066. objavio rječnik *Leipian* (類篇; "Klasificirana poglavlja", temeljen na *Shuowen Jieziju.*

## Literatura

* de Crespigny, Rafe (1973), „Universal Histories”, Donald D. Leslie, Colin Mackerras, Wang Gungwu, *Essays on the Sources for Chinese History*, Columbia: University of South Carolina Press, pp. 64–70 .
* Ji xiao-bin. (2005). *Politics and Conservatism in Northern Song China: The Career and Thought of Sima Guang (1019-1086)*. Hong Kong: Chinese University Press. ISBN 962-996-183-0
* Pulleyblank, Edwin G. (1961). "Chinese Historical Criticism: Liu Chih-chi and Ssu-ma Kuang," in *Historians of China and Japan*, William G. Beasley and Edwin G. Pulleyblank, eds., Oxford: Oxford University Press, pp. 135-66.
* Joseph P Yap. (2009). *Wars With the Xiongnu - A translation From Zizhi tongjian.* Extract translations on Qin, Han, Xin and Xiongnu and Introduction. AuthorHouse. ISBN 978-1-4490-0604-4

## Vanjske veze

* Emperor Huan and Emperor Ling Arhivirano 2012-08-06 na Wayback Machine-u, *Zizhi Tongjian* Chapters 54-59 (157-189 BCE), translated and annotated by Rafe de Crespigny

jinshi 1038.
# Kagan

**Kagan** (ili **hagan**; staroturski: *𐰴𐰍𐰣* [*kaγan*], mongolski: хаган [*xagan*], srednjemongolski: ᠬᠠᠭᠠᠨ [*qaγan*], kineski: 可汗 pinjin: *kè hán* ili kineski: 大汗 pinjin: *dà hán*, perzijski: خاقان‎ [*khāqān*]), alternativno pisano **kagan**, **khagan**, **qagan**, **khaghan**, **qaghan** ili **chagan**, je titula carskog ranga u mongolskim i turkijskim jezicima koja označava ličnost čiji status odgovara statusu cara u drugim jezicima, odnosno ličnost koji vlada **kaganatom** (ili **haganatom**; carstvo). Riječi **kagan** i **kan** danas imaju različito značenje, ali su kroz historiju bili sinonimi.

Može se prevesti i kao **Kan kanova**, slično kao Kralj kraljeva. U suvremenom mongolskom je riječ postala *kaan* (*khaan*) sa *g* koje je utišano li nestalo; *ğ* u suvremenom turskom *kağan* je također utišano. Od građanskog rata u Mongolskom Carstvu su carevi dinastije Yuan držali titulu kagan, i nastavili je držati u samoj Mongoliji. Kağan je često tursko ime u Turskoj.

Često se koristi izraz **Veliki kan** u zapadnim prijevodima izraza *Yekhe Khagan* ("Veliki car" ili *Их Хаан* [*Ix Xaan*]).

## Povezano

* Kan (titula)

## Napomene

## Izvori

* Fairbank, John King. *The Cambridge History of China* . Cambridge University Press, 1978. *web page*
* Grousset, René. (1970). *The Empire of the Steppes: a History of Central Asia*. Translated by Naomi Walford. Rutgers University Press. New Brunswick, New Jersey, U.S.A.Third Paperback printing, 1991. ISBN 0-8135-0627-1 (casebound); ISBN 0-8135-1304-9 (pbk).
* Whittow, Mark. *The Making of Byzantium, 600–1025*, University of California Press, Berkeley, Los Angeles, 1996.
* Zhou, Weizhou [1985] (2006). *A History of Tuyuhun*. Guilin: Guangxi Normal University Press. ISBN 7-5633-6044-1.
# Car Ping od Hana

| **Han Pingdi** (漢平帝)
 |
| --- |
| Porodično ime: | Liu (劉 liú)
 |
| Osobno ime: | Kan (衎 py. kàn), né Jizi (箕子, py. Jīzǐ) (changed in 2)
 |
| Posthumno ime: (puno) | Xiaoping (孝平, xiào píng) "sinovljevski i miran"
 |
| Posthumno ime: (kratko) | Ping (平, píng) "miran"
 |

**Car Ping** (9. pne. – 3. februar 6. n.e.) bio je kineski car iz dinastije Han koji je vladao od godine 1. pne. do godine 5. n.e. Nakon što je njegov prethodnik - car Ai - umro bez djece, prijestolje je pripalo njegovom rođaku, caru Pingu, koji je u tom trenutku bio devetogodišnje dijete. Wang Mang je imenovan kao njegov regent od strane Velike carice majke Wang. Nezadovoljan s diktatorskim načinom na koji njegov otac vodi regentstvo, Wangov sin Wang Yu (王宇) je skovao zavjeru s Pingovim rođacima iz klana Wei kako bi svrgnuli Wanga. Nakon što su otkriveni i pogubljeni, Wang je konsolidirao svoju vlast, prvo tako što je svoju kćer odredio kao suprugu mladom caru, a potom ga, navodno, dao otrovati kako bi spriječio njegovu kasniju osvetu za smrt rođaka. Kao nasljednika je Wang odredio njegovog rođaka, kasnije poznatog kao car Ruzi.

## Napomene

## Literatura

* Bielenstein, Hans. (1986). "Wang Mang, the Restoration of the Han Dynasty, and Later Han," in *The Cambridge History of China: Volume I: the Ch'in and Han Empires, 221 B.C. – A.D. 220*. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-24327-0.

|  |
| --- |
| Car Ping od Hana**Kuća LiuRođen/a:** 9. pne.  **Umro/la:** 3. februar 6 |
| Kraljevske titule
 |
| Prethodi: **Car Ai od Hana** | **car Kine** 1. pne. – 5. n.e. *Wang Mang*  *(1. pne. – 5. n.e.)* | Slijedi: **Car Ruzi od Hana** |
# Carica Lü Zhi

**Carica Lü Zhi** (呂雉) (? - 180. pne.), kolokvijalno poznata kao **Carica majka Lü** (呂太后, pinyin: Lǚ Tàihòu) a formalno kao **Carica Gao** (高皇后, pinyin: Gaō Huánghoù) je bila supruga cara Gaoa, osnivača kineske dinastije Han. Svom mužu je rodila dvoje djece - sina i budućeg cara cara Huija i princezu Luyuan (魯元公主). Najpoznatija je po tome što je nakon muževe smrti 195. pne. uspjela postati *de facto* vladar Kine, odnosno da su sljedeća tri cara - sin Hui, te unuci Qianshao i car Houshao bili njene marionete. Nastojeći osigurati vlastitu i vlast svog klana Lü, nije prezala od ničega - uključujući likvidaciju vlastitog unuka - a isticala se i velikom okrutnošću; s druge strane joj historičari pripisuju održavanje mira i prosperiteta u državi koju je teškom mukom bio ujedinio državu. Nakon smrti godine 180. pne. njen je klan likvidiran.

## Povezano

* Historija Kine
* Metež klana Lü

## Reference

* *Zapisi Velikog historičara*, vols. 8, 9, 49.
* *Knjiga Hana*, vols. 1, 2, 3, 97, Part 1.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 7, 9, 10, 12, 13.

| Kineska carska porodica
 |
| --- |
| **Nova dinastija** | **Carica Zapadne dinastije Han** 202. pne. – 195. pne.
 | Slijedi: **Carica Zhang Yan** |
| **Novostvoren/a/o** | **Carica Kine** 202. pne. – 195. pne.
 |
# Dinastija Xin

| Historija Kine **Historija Kine** |
| --- |
| **DREVNA** |
| **3 Suverena & 5 Careva** |
| **Dinastija Xia** 2100–1600 pne. |
| **Dinastija Shang** 1600–1046 pne. |
| **Dinastija Zhou** 1045–256 pne. |
| **Zapadni Zhou** |
| **Istočni Zhou** |
|    Period Proljeća i Jeseni
 |
|    Period Zaraćenih država
 |
| **CARSKA** |
| **Dinastija Qin** 221 pne.–206 pne. |
| **Dinastija Han** 206 pne.–220 n.e. |
| **Zapadni Han** |
| **Dinastija Xin** |
| **Istočni Han** |
| **Tri kraljevstva** 220–280 |
| **Wei, Shu & Wu** |
| **Dinastija Jin** 265–420 |
| **Zapadni Jin** | **16 kraljevstava** 304–439 |
| **Istočni Jin** |
| **Južne & Sjeverne dinastije** 420–589 |
| **Dinastija Sui** 581–618 |
| **Dinastija Tang** 618–907 |
| (  **Drugi Zhou** 690–705 ) |
| **5 dinastija & 10 kraljevstava** 907–960 | **Dinastija Liao** 907–1125 |
| **Dinastija Song** 960–1279 |  |
| **Sjeverni Song** |  | **Z. Xia** |
| **Južni Song** | **Jin** |  |
| **Dinastija Yuan** 1271–1368 |
| **Dinastija Ming** 1368–1644 |
| **Dinastija Qing** 1644–1911 |
| **MODERNA** |
| **Republika Kina** 1912–1949 |
| **Narodna Republika Kina**  1949– | **Republika Kina (Tajvan)** 1945– |
| **Srodni članci**

Kineska historiografija
Kronologija kineske historije
Dinastije u kineskoj historiji
Lingvistička historija
Historija umjetnosti
Ekonomska historija
Historija obrazovanja
Historija nauke i tehnologije
Pravna historija Kine Medijska historija
Vojna historija Pomorska historija

 |
| This box: * prikaži
* razgovor
* uredi
 |

**Dinastija Xin** (kineski: 新朝; pinyin: *Xīn Cháo*; Wade-Giles: Hsin Ch'ao; doslovno "Nova dinastija") je bila kineska carska dinastija (iako je, strogo gledajući, imala samog jednog cara) na vlasti od 9. do 23. n.e. Slijedila je Zapadnoj a prethodila Istočnoj dinastiji Han.

Jedini car iz dinastije Xin bio je Wang Mang (王莽), nećak Velike carice majke Wang Zhengjun. Nakon smrti njenog po-unuka cara Aija godine 1. pne., Wang Mang je došao na vlast. Nakon nekoliko godina pažljivog stvaranja kulta ličnosti, konačno se proglasio carem godine 9. Iako hvaljen kao učenjak i sposoban političar, Wang Mang se pokazao nesposobnim vladarom. Godine 23. su carsku prijestolnicu Chang'an opsjeli pobunjeni seljaci. Wang Mang je poginuo prilikom opsade, a dinastiju Han su obnovili preživjeli pripadnici carskog klana.

## Izvori

* *Knjiga Hana*, vol. 99, parts 1, 2, 3.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 36, 37, 38, 39.
# Liu Xin

**Liu Xin** (pojednostavljeni kineski: 刘歆; tradicionalni kineski: 劉歆; Wade-Giles: **Liu Hsin**) (cca. 46. pne. – 23. n.e.), kasnije poznat kao **Liu Xiu** (劉秀), kurtoazno ime **Zijun** (子駿), bio je kineski astronom, historičar, a kasnije i službenik za vrijeme kratkotrajne dinastije Xin (9–23). Bio je sin znamenitog konfucijanskog učenjaka Liu Xianga (77–6. pne.) i suradnik mnogih znamenitih mislilaca kao što je Huan Tan (? - 28).

Poznat je, između ostaloga, i po tome što je prvi kineski učenjak koji je broj pi prestao zaokruživati na 3.

Za vrijeme vladavine cara Wang Manga je bio njegov vjerni suradnik, ali ga je pokušao svrgunuti nakon bitke kod Kunyanga. Pokušaj nije uspio i Liu Xin je pogubljen.

## Napomene

## Izvori

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.** Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova.
 |

* Bielenstein, Hans. (1986). "Wang Mang, the Restoration of the Han Dynasty, and Later Han," in *The Cambridge History of China: Volume I: the Ch'in and Han Empires, 221 B.C. – A.D. 220*. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-24327-0.
* Bin, Hansheng, "Liu Xin" Arhivirano 2007-09-29 na Archive.is-u. *Encyclopedia of China* (Philosophy Edition), 1st ed.
* Crespigny, Rafe de. (2007). *A Biographical Dictionary of Later Han to the Three Kingdoms (23-220 AD)*. Leiden: Koninklijke Brill. ISBN 90-04-15605-4.
* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 3, Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth*. Taipei: Caves Books, Ltd.
# Car Gengshi od Hana

**Car Gengshi od Hana**, kin. *漢更始帝*, py. *gèng shĭ dì*, wg. *Keng-Shih-ti*, (? - 25.), također poznat i po formalnoj tituli **Princ od Huaiyanga** (淮陽王,), kurtoazno ime **Shenggong** (聖公), bio je kineski car čija je kratkotrajna vladavina označila početak obnove dinastije Han poslije pada dinastije Xin. Genshijevo pravo ime je bilo Liu Xuan, te je bio rođak Liu Yana, popularnog vođe Lülin pobunjenika protiv cara Wang Manga i dinastije Xin. Ostali pobunjenički vođe su, međutim, ljubomorni na Liu Yanovu popularnost, početkom 23. za cara proglasili Liu Xuana. Kao car Genshi, Liu Xuan je postao nominalni komandant svih pobunjeničkih snaga, a koje su, nakon pobjede u kod Kunyanga zauzele carsku prijestolnicu Chang'an i ubile cara Wang Manga. Genshi se, međutim, uskoro iskazao kao izuzetno slab i nesposoban i vladar, što je godine 24. prva iskoristila pobunjenička vojska Chimei te protiv njega digla pobunu i kao marionetskog vladara istakla Liu Penzija. Chimei su sljedeće godine porazili i zarobili Genshija, a potom su ga zadavili. Novi car Guangwu je, pak, nakon dolaska na vlast dao njegovo tijelo pokopati sa svim carskim počastima.

## Reference

* Beck, B. J. Mansvelt (1990). *Treatises of Later Han*. Brill. str. 188. ISBN 9004088954.
* Kohn, Livia (2000). *Daoism Handbook*. Brill. str. 136.
* Theobald, Ulrich (2000). „Chinese History - Han Dynasty 漢 (206 BC-8 AD, 25-220) emperors and rulers”. Chinaknowledge. Pristupljeno 02. 11. 2007.
* „Sinian Period”. Oracle ThinkQuest Education Foundation. Pristupljeno 02. 11. 2007.
* „Wang Mang - Xin Ruler and Emperor Biographies”. Kongming's Archives. 2002-2003. Pristupljeno 03. 11. 2007.

|  |
| --- |
| Car Gengshi od Hana**Kuća LiuUmro/la:** 25 |
| Pretendirane titule
 |
| Prethodi: **Wang Mang** | **— TITULARNI —Car Kine 23 – 25 Razlog za neuspjeh sukcesije: poražen od Chimeia | Slijedi: **Car Guangwu od Hana** |
| Slijedi: **Car Penzi** |