# Glagol

**Glagol** (starosl. *glagolъ*: riječ) (lat. *verbum*), vrsta riječi kojom se označava radnja, stanje ili zbivanje.

Primjeri:

*Ja radim, plivam, čitam, pišem* - radnja
*Kiša pada. Država napreduje. Ja sedam na sedište tramvaja na liniji 7L (Tašmajdan - Blok 45)*. - stanje
*Koncert se održava večeras*. - zbivanje

## U srpskohrvatskom jeziku

Glagoli se u srpskohrvatskom mijenjaju po vremenima, licima i načinima, a kao i u drugim slavenskim jezicima razlikuje se svršeni i nesvršeni vid (*sjesti* – *sjediti*), što neslavenima otežava učenje srpskohrvatskog. Postoje i pomoćni glagoli (nepravilni glagoli), pomoću kojih se tvore složena glagolska vremena: to su glagoli biti i htjeti. *Biti* je često i najučestalija riječ u jeziku, a nakon njega je, npr. u novinskom stilu, prvi sljedeći glagol po učestalosti trebati.

### Glagolska vremena

*prošlost*

* pluskvamperfekt
* aorist
* perfekt
* imperfekt

*sadašnjost*

* prezent

*budućnost*

* futur prvi
* futur drugi (egzaktni)

### Glagolski načini

* imperativ
* kondicional sadašnji (prvi)
* kondicional prošli (drugi)

### Oblici glagola

Svaki glagol ima više *oblika*.

Jedni su različiti oblici koji se koriste samostalno i sami imaju službu glagola:

* prezent - u jednini i množini, po licima
* aorist - u jednini i množini, po licima
* imperfekt - u jednini i množini, po licima

Od glagola se izvode i pridjevi i prilozi:

* Glagolski pridjev radni
* Glagolski pridjev trpni
* Glagolski prilog sadašnji
* Glagolski prilog prošli

Posebno stoji infinitiv.

Svi oblici glagola se u standardnom hrvatskom jeziku tvore dodavanjem nastavaka na jednu od dvije *osnove*:

* prezenske osnove (od nje se tvore: prezent, glagolski prilog sadašnji)
* infinitivne osnove (od nje: infinitiv, glagolski pridjev radni, aorist, imperfekt)

Po načinu tvorbe, glagole dijelimo na *pravilne* i *nepravilne*.

#### Pravilni glagoli

Za pravilne glagole postoji nekoliko vrsta nastavaka. Npr. *učiti* u prezentu ima nastavke -*im*, *iš* (*uč-im*, *uč-iš*...), dok glagol *spavati* nastavke -*am*, -*aš* (*spav-am*, *spav-aš*...). Isto tako, postoje i različiti nastavci za infinitiv i glagolski pridjev radni.

Glagoli se dijele u *vrste* i *razrede* po tome koje nastavke koriste.

Postoje sljedeće vrste prezentskih nastavaka:

* s -*e*- (*per-em*, *per-eš*,..., *per-u*)
* s -*a*- (*kuh-am*, *kuh-aš*,..., *kuh-aju*)
* s -*i*- (*misl-im*, *misl-iš*...,  *misl-e*)
* s -*ne*- (*dig-nem*, *dig-neš*..., *dig-nu*)
* s -*ije*- (*sm-ijem*, *sm-iješ...*, *sm-iju*)
* s -*uje*- (*kup-ujem*, *kup-uješ*, *kup-uju*)

Često se u literaturi navode nastavci na -*ne*-, -*uje*- i -*e*- zajedno.

Postoje sljedeće vrste nastavaka za infinitiv i glagolski pridjev radni:

* bez umetka (-0-) (*pra-ti*, *pra-o*, *pra-la*...; *tres-ti*, *tres-ao*, *tres-la*...)
* s umetnutim -*a*- (*kuh-a-ti*, *kuh-a-o*, *kuh-a-la*...)
* s umetnutim -*i*- (*misl-i-ti*, *misl-i-o*, *misl-i-la*...)
* s umetnutim -*nu*- (*dig-nu-ti*, *dig-nu-o*, *dig-nu-la*...)
* s umetnutim -*je*- (*sm-je-ti*, *sm-i-o*, *sm-je-la*...)
* s umetnutim -*ova*-, -*eva*-, -*iva*- (*kup-ova-ti*, *kup-ova-o*, *kup-ova-la*...)

Postoji paralelizam između jednih i drugih nastavaka, međutim mnogi glagoli pripadaju u miješane razrede, npr. *pis-ati* ima prezent *piš-em*. Sljedeća tablica sumira različite mogućnosti uz tradicionalne oznake vrsta (rimskim brojevima) i razreda (arapskim brojevima uz broj vrste):

| infinitivni nastavci
 | prezentski nastavci
 |
| --- | --- |
| -e- | -ne- | -a- | -i- | -ije- | -uje-
 |
| -0-
 | *pi-ti*, *pij-em* I.1-I.7, V.3 | *sres-ti*, *sret-nem* I.1 (izuzetak) |  |  |  |  |
| -nu-
 |  | *dig-nu-ti*, *dig-nem* II |  |  |  |  |
| -a-
 | *pis-a-ti*, *piš-em* V.2 |  | *pit-a-ti*, *pit-am* V.1 | *drž-ati*, *drž-im* III.2 |  |  |
| -i-
 |  |  |  | *misl-i-ti*, *misl-im* IV |  |  |
| -je-
 |  |  |  | *žel-jeti*, *žel-im* III.2 | *um-je-ti*, *um-ijem* I.7 |  |
| -ova-, -iva-, -eva-
 |  |  |  |  |  | *kup-ova-ti*, *kup-ujem* VI
 |

U skupini s infinitivom bez proširenja postoje mnoge osobitosti, koje ovise o obliku prezentske osnove, iz koje se izvodi infinitivna:

* osnove na suglasnik (*ču-ti*, *čuj-em*) su najpravilnije (razred I.7)
* osnove na -*s* su pravilne (*tres-ti*, *tres-ao*, *tres-la*) (razred I.2)
* kod osnove na -*t* ili -*d* dolazi do glasovnih promjena (*plet-ti* > *ples-ti*, *ple-o*, *ple-la*) (razred I.1)
* osnove na -*b* kojima se umeće *s* ispred -*ti* (*greps-ti*, *greb-ao*, *greb-la*) (razred I.3)
* osnove koje u prezentu imaju *č*, *ž*, *š* koji su nastali palatalizacijom *k*, *g*, *h* (*pek-em* > *pečem*; *pek-ti* > *peći*, *pek-ao*, *pek-la*) (razred I.4)
* osnove na suglasnik + *m* ili *n*, gdje *m* ili *n* prelazi u *e* (*otm-ti* > *ote-ti*, *ote-o*, *ote-la*) (razred I.5)
* osnove oblika suglasnik + *er*, *el*, *ov* i sl. gdje dolazi do premetanja (*per-ti* > *pra-ti*, *pra-o*, *pra-la*) (razred V.3, zbog -*a*- prije -*ti*- u infinitivu)

#### Nepravilni glagoli

Određeni glagoli nemaju promjenu po gornjim pravilima, a često nemaju ni sve oblike. To su *biti* i *htjeti*, za koje vidi pomoćne glagole, kao i sljedeći glagoli i njihove izvedenice:

* *ići*, prezent *idem*, *ideš*..., glag. pridjev radni *išao*, *išla*
* *spati*, prezent *spim*, *spiš*, glag. pridjev radni *spio*, *spila*

## Izvori