# Čestica (lingvistika)

**čestica** ili **partikula** (lat. *particula*: djelić), nepromjenjiva vrsta riječi koja služi za oblikovanje ili preoblikovanje rečenica te za izražavanje rečeničnog modusa; također *riječca* (ijek.) ili *rečca* (ek.).

Čestice mogu biti:

* potvrdne i odrečne: potvrdna čestica *da* i odrečna rečca *ne*;
* upitne: *li, da li, zar*;
* imperativne: *neka*;
* uzvične: *ala*;
* zaključne: *dakle*;
* isključne: *samo, jedino*;
* poredbene: *kao*;
* pokazne (prezentativi): *evo, eto, eno*;
* čestice za isticanje osobnog stava (modalne rečce): *sigurno, naravno, zacjelo, dakako, vjerojatno, valjda, možda, nipošto, uistinu, doista, zbilja*;
* čestice za posebno isticanje: *upravo, baš, bar*;
* čestice za isticanje suprotnosti: *međutim, pak*.

U čestice se još ubrajaju i riječi: *inače, također, uostalom* itd. Vrlo su bliske prilozima čestice: *još, tek, već, čak*. Česticom se najčešće smatra i enklitika *se* (u sklopu povratnih glagola: boriti *se*, ljutiti *se*, dešavati *se* itd).

## Nesamostalne čestice

### Upitne čestice

Upitne čestice: li, zar, da

Čestica *li* je enklitika i zato uvijek stoji iza neke riječi:

* *Vidiš **li**? Nije **li** bilo dosta?*
* *Da **li** su došli? Da **li** me vidio?*
* *Jesu **li** došli? Je **li** me vidio?*

Također može doći i iza nekih drugih upitnih riječi kao intenzifikator, odnosno pojačivač upitnog značenja:

* *Gdje **li** se samo skrila? Što **li** nam vrijeme nosi?*

Čestica *li* služi i za pojačavanje ostalih riječi i iskaza:

* *Trči **li**, trči! Lijepa li si! Gdje **li** ga samo nađe!*

Ova se čestica također veže uz neke veznike, zamjenice itd.:

* *Nisu ni roditelji došli, a **kamoli** djeca. Radije bih ovo **negoli** da moram raditi cijeli dan.*

Čestica *zar* dolazi na početku rečenica te izražava dodatnu nevjericu, sumnju, čuđenje:

* Zar** ne vidiš? **Zar** ste zaista otišli?*

Također se s česticom ne udružuje u skup *zar ne* koji dolazi na kraju iskaza; očekuje se potvrdan odgovor:

* *Doći ćeš, **zar ne**? Vidio si ga, **zar ne?

### Intenzifikatori

Čestice mogu služiti i za pojačavanje i naglašavanje iskaza - intenzifikaciju.

Intenzifikatori:
i, ni, također, ta, pa, samo**, a također mogu i **bar, barem, makar, god, ma, čak, ipak, opet...

* I** on je došao. Nisu vjerovali **ni** njemu!*
* *On je **također** sudjelovao. **Ta** ne znam što ću učiniti!*
* Pa** zar ne vidiš da je to krivo? **Pa** naravno!*
* Samo** ti pričaj! **Samo** da znaš što se dogodilo!*
* *Pokloni mu **bar** neku sitnicu. **Barem** svrati na pola sata. **Makar** jednom budi sretan.*
* *Tko **god** dođe, bit će svečano primljen. **Ma** kako odlučila, ja sam uz tebe. To stoji **čak** petsto kuna!*
* *Premda su se trudili, **opet** nisu uspjeli. Iako su radili cijeli dan, **ipak** nisu stigli završiti posao.*

### Usporedne čestice

Usporedne ili gradacijske čestice izražavaju stupnjevanje svojstva:

mnogo, puno, malo, vrlo, veoma, gotovo, skoro, jedva, previše, sasvim, potpuno, posve, osobito, prilično, odviše, još, naročito... *Ona je **mnogo** veća. Bio je **vrlo** malen. Izgledalo je **gotovo** neprimjetno.*

### Poticajne čestice

Čestica neka služi za tvorbu imperativa za 3. lice jednine i množine, a također može izražavati poticaj.

* Neka** radi što hoće! **Neka** se djeca vesele! **Neka** dođu!*

Poticajna može biti i čestica da:

* Da** samo znaš što je napravio! **Da** si smjesta došao!*

Čestice hajde, de, daj, dede, deder pripadaju razgovornom stilu.

### Jesno-niječne čestice

Jesna čestica da, niječna čestica ne, naglašeni prezent pomoćnog glagola *biti* u trećem licu jednince jest.

* Da**, doći ćemo! **Ne**, nije došao! **Ne** pitaj me to. **Jest**, javio mi je vijest.*

### Prezentativi

Grafikon čestoće upotrebe pokazuje da se prezentativ eto znatno češće koristi u pisanom jezikuPrezentativi su čestice evo, eto i eno. Odnose se redom na prvo, drugo i treće lice. No, postoje iznimke te one mogu upućivati i na radnju. Prezentativom se može smatrati i čestica gle.

* Evo** mene! **Eto** tebe! **Eno** njega!*
* Evo** čovjeka! **Eto**, sve sam vam rekao! **Evo**, to je sve što znam! **Eno**, još uvijek su tamo!*
* Gle** psa! **Gle** ono!*

## Samostalne čestice

Samostalne čestice ili modifikatori obuhvaćaju i neke od nesamostalnih čestica, ali u samostalnoj uporabi.

Također, na razini teksta, razlikujemo sljedeće samostalne čestice:

vjerojatno, doista, zaista, stvarno, uistinu, sigurno, zasigurno, nasreću, nažalost, eventualno, uglavnom, nesumnjivo...

## Reference