# Pridjev

**Pridjev** (ijek.) ili **pridev** (ek.), odn. **adjektiv** (prema lat. *adiectivus*: dodan, priložen), u lingvistici, riječ koja se pridijeva imenici, obično opisujući je ili specificirajući.

Pridjevi nisu univerzalna vrsta riječi - nemaju svi jezici pridjeve. Na primjer, kineski jezik nema pridjeve: sve riječi koje se prevode kao pridjevi zapravo su stativni glagoli.

U nekim se jezicima participi koriste kao pridjevi. Imenice koje mijenjaju druge imenice ponekad se zovu modificirajuće imenice, imenice s pridjevskom službom, ili dio složene imenice (npr. eng. *ice* u *ice cream*; hrv. *radio* u *radioaparat*).

U nekim jezicima, kao što je engleski, ne postoji dogovor oko pridjeva: neki svrstavaju engleske članove (*a*, *an*, *the*) i posvojne oblike imenica (*Mary's*) u pridjeve, a neki ne. U hrvatskom se riječi *taj*, *moj*, *njegov* svrstavaju u zamjenice, a riječi *Ivanov* i *Marijin* u pridjeve, iako imaju vrlo sličnu funkciju, pa i gramatička svojstva (npr. promjenu po padežima).

## U srpskohrvatskom jeziku

U srpskohrvatskom su pridjevi promjenjiva vrsta riječi. Svaki se pridjev mijenja po:

* rodu (tj. svaki pridjev ima posebne oblike u sva tri roda)
* broju
* padežima

Pridjevi imaju isti rod, broj i padež kao imenica kojoj se predlažu.

Mnogi se pridjevi mijenjaju i po *stupnjevima*, a postoji i promjena po *određenosti*.

Pridjevi se dijele po značenju na:

* opisne ili kvalitativne (*kakvo je što*, npr. *žut*, *velik*)
* posvojne (*čije je što*, npr. *očevo*, *mačje*)
* gradivne (*od čega je što*, npr. *zlatan*, *drven*)

### Pridjevsko-zamjenička (određena) promjena

Ova promjena pridjeva se koristi:

* ako je uz imenicu još i pokazna zamjenica (npr. *taj*)
* u dijelu naziva (tj. ako se pridjev uvijek koristi uz imenicu u nekoj frazi)
* kod posvojnih pridjeva na -*ji*, -*ki* (*gradski*, *jutarnji*, *vojnički*...)
* kod nekih pridjeva kao što su *jarki, žarki*
* kod pridjeva koji završavaju na -ći (brijaći, šivaći, idući)
* kod pridjeva koji označavaju imenicu s obzirom na položaj i u prostoru i u vremenu (*mjesečni, tjedni, davni, noćni, sjeverni, južni, desni*)
* kod pridjeva na -dni, -eni, -ni (*radni, kućni, riječni, vodeni, kopneni, vjenčani*)
* kod posvojnih pridjeva na -ski, -ški, -ji, -nji, -šnji... (*kozji, večernji, unutrašnji, gradski, vojnički, mladićki, skijaški*)

| padež
 | jednina
 | množina
 |
| --- | --- | --- |
| NOM / VOK | GEN | DAT / LOK | AKU | INS | NOM / VOK | GEN | DAT / LOK / INS | AKU
 |
| muški rod
 | živo
 | *pusti* | *pust**o**g*(*a*) | *pust**o**m*(*u*,*e*) | *pust**o**g*(*a*) | *pustim* | *pusti* | *pustih* | *pustim*(*a*) | *puste* |
| neživo
 | *pusti* | *pust**o**g*(*a*) | *pust**o**m*(*u*,*e*) | *pusti* | *pustim* | *pusti* | *puste* |
| srednji rod
 | *pust**o | *pust**o**g*(*a*) | *pust**o**m*(*u*,*e*) | *pust**o | *pustim* | *pusta* | *pusta* |
| ženski rod
 | *pusta* | *puste* | *pustoj* | *pustu* | *pustom* | *puste* | *puste* |

U zagradama su označeni navesci o čijoj upotrebi uglavnom odlučuju stilski razlozi.

Osnove koje završavaju na palatal (npr. *tuđ*) u nekim padežima umjesto *o* (podebljano u tablici gore) imaju *e* (DAT *tuđ**e**m*), i ne mogu imati naveske na -*e*.

### Imenička (neodređena) promjena

Ova promjena pridjeva se koristi:

* kada su pridjevi dio imenskog predikata
* kod posvojnih pridjeva na -*ov*, -*ev*, -*in*, *-jev*, *-ljev* (*stričev*, *svekrvin*, *Ivanov*, *Garibaldijev*, *Jakobljev*...)

| padež
 | jednina
 | množina
 |
| --- | --- | --- |
| NOM / VOK | GEN | DAT / LOK | AKU | INS | NOM / VOK | GEN | DAT / LOK / INS | AKU
 |
| muški rod
 | živo
 | *pust* | *pusta* | *pustu* | *pusta* | *pustim* | *pusti* | *pustih* | *pustim*(*a*) | *puste* |
| neživo
 | *pust* | *pusta* | *pustu* | *pust* | *pustim* | *pusti* | *puste* |
| srednji rod
 | *pusto* | *pusta* | *pustu* | = **NOM** | *pustim* | *pusta* | *pusta* |
| ženski rod
 | *pusta* | *puste* | *pustoj* | *pustu* | *pustom* | *puste* | *puste* |

U govornom se jeziku neodređeni oblici vrlo rijetko upotrebljavaju, osim u nominativu.

### Stupnjevi pridjeva

U srpskohrvatskom postoje tri *stupnja* opisnih pridjeva:

* **pozitiv**, kojim se iskazuje apsolutno svojstvo, npr. *Ivana je lijepa*.
* **komparativ**, kojim se iskazuje relativno svojstvo npr. *Ivana je ljepša (od Marije, ali je ipak ružna)*
* **superlativ**, kojim se iskazuje svojstvo u odnosu na sve s kojima nešto uspoređujemo, npr. *Ivana je najljepša*.

Pozitiv je oblik koji je "uobičajen", nalazi se u rječnicima i najčešće se koristi.

Komparativ se tvori od pozitiva na sljedeće načine:

* dodavanjem -*(i)ji*, pri čemu može doći do glasovnih promjena, i uz moguće otpadanje sufiksa: *crven*: *crveniji*; *ukusan* : *ukusniji*; *dubok* : *dublji* (< *dub-ji*) ...
* dodavanjem *-ši*, samo kod sljedećih pridjeva: *mek* : *mekši*, *lijep* : *ljepši*, *lak* : *lakši* ...
* od druge osnove (tj. supletivno): *dobar* : *bolji*; *zao* : *gori*; *velik* : *veći*; *malen* : *manji* ...

Ispred ovih sufiksa nestaje nepostojano *a* (*ukusan* : *ukusn-iji*).

Superlativ se tvori dodavanjem prefiksa *naj*- na komparativ: *veći* : *najveći*.

Gradivni i posvojni pridjevi uglavnom nemaju stupnjeve (osim pozitiva) - ne postoji \**Ivanoviji* u značenju "više Ivanov". Ako je potrebno izraziti stupnjevanje, koristi se spomenuta konstrukcija s prilogom *više* (koji je u komparativu, i za kojeg postoji i superlativ *najviše*).

## Vanjske veze

* Određeni i neodređeni pridjevi Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Određeni pridjevi Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Neodređeni pridjevi Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u
* Razlika u uporabi pridjeva *zadnji* i *posljednji* Arhivirano 2006-04-30 na Wayback Machine-u