Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pahlavi (dinastija)

Zastava Irana iz vremena dinastije Pahlavi

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| Reza-šah Pahlavi (vl. 1925. − 1941.)
 |  | M. Reza Pahlavi (vl. 1941. − 1979.) |

**Pahlavi** (perz. دودمان پهلوی), iranska vladarska dinastija od 1925. do 1979. godine. Dinastija je imenovana prema starovjekovnom iranskom pismu, a vladarska titula bila je šah. Sastojala se od samo dva vladara: osnivača Reza-šaha i njegovog sina M. Reze Pahlavija. Prvi je 1923. godine postao je premijerom u kadžarskoj vladi, a dvije godine kasnije iskoristivši slabosti nakon ustavne revolucije (1906. − 1925.) pučem je svrgnuo Ahmed-šaha i postavio se kao novi monarh Irana. Vladao je do 16. rujna 1941. godine kada je zbog sovjetsko-britanskog pritiska bio prisiljen abdicirati u korist sina. On je u ustavnoj krizi 1953. godine došao je u sukob s predsjednikom vlade i vođom Nacionalne stranke Irana M. Mosadegom koji se protivio velikim ovlastima monarha i sudjelovanju stranoga kapitala u iranskoj naftnoj industriji. M. Reza Pahlavi sklonio se u Italiju, ali se poslije intervencije vojske i koja u je pružila podršku vratio u zemlju i oborio Mosadega s vlasti. Reformama iz 1963. pokušao je modernizirati državu. Povezanost s američkim kapitalom, pretjerano bogaćenje i odvlačenje bogatstva iz zemlje, nedemokratski režim vlasti s osloncem na vojsku i nasilno gušenje opozicije, izazvali su otpor naroda, na koji su počeli najviše utjecati vjerski vođe šijita. Nezadovoljne mase predvođene ajatolahom Ruholahom Homeinijem povele su revoluciju protiv monarhije pa je vladar pod sveopćim pritiskom 1979. godine napustio zemlju. Kada je u ožujku 1979. referendumom izglasovana Islamska Republika Iran, vlast dinastije Pahlavi formalno je prestala.

## Veze

* Kadžari (dinastija)
* Iranska revolucija

## Vanjske veze

* (`en`) Britannica (2012.). *Pahlavi dynasty*. Encyclopædia Britannica. Chicago, Illinois: Encyclopædia Britannica, Inc.. ISBN 9781593393106. OCLC 71783328.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Dinastija Pahlavi** |
# Svjetski trgovački centar

*Za ostale upotrebe, pogledajte Svjetski trgovački centar (razvrstavanje).*
WTC
**Svjetski Trgovački Centar** u New Yorku (**STC**), (engleski*:World Trade Center* ili *WTC*), (*Twin Towers* ili *Tornjevi Blizanci*) je bio kompleks od 7 zgrada koje je, uglavnom, dizajnirao japansko-američki arhitekta Minoru Yamasaki finansiran od strane Port Authority New York i New Jersey. Kompleks se nalazio u samom srcu Njujorškog takozvanog finansijskog distrikta a imao je više od 1.24 miliona m² poslovnog prostora tj. oko 4% ukupnog poslovnog prostora na Manhattanu. Centar je najpoznatiji po profetičnim Tornjevima Blizancima koji su imali po 110 spratova. Centar je preživio prvo bombardovanje 26. februara 1993. godine. U napadima 11. septembra 2001. godine cjelokupan kompleks je bio uništen. Zgrade WTC-1, WTC-2 (sjeverni i južni tornjevi) i WTC-7 su se srušili u samom napadu, WTC-3 (Marriott hotel) je bio zatrpan ruševinama tornjeva dok su WTC-4, WTC-5 i WTC-7 bili oštećeni bez mogućnosti opravke te su naknadno srušeni.
# Westinghouse Electric (1886)

Westinghouse Electric Corporation| Westinghousev logo (dizajn: Paul Rand) |
| Tip | javno trgovačko društvo |
| Sudbina | raspuštena |
| Nasljednik | Westinghouse Electric Company, Westinghouse Licensing Corporation, Viacom |
| Osnovana | Pittsburgh, U.S. (8. januara 1886 (1886-01-08)) |
| Osnivač(i) | George Westinghouse |
| Sjedište | Monroeville, Pensilvanija, SAD |
| Filijale | CBS |

Westinghouse Electric Corporation je bilo američko poduzeće za proizvodnju električne energije, električkih, elektronskih i drugih industrijskih oruđaja koje je djelovalo od 1886. do 1999. godine. Osnovao ga je George Westinghouse pod imenom Westinghouse Electric Company, a postalo je poznato kao glavni konkurent Edisonovoj kompaniji General Electric, kao i po ulozi koju je odigrala u ratu struja, uvođenju izmjenične struje te elektrifikaciji SAD. 1997. se spojila sa medijskom kućom CBS, prije nego što ju je otkupila kompanija Viacom.

## Reference

## Vanjske veze

* (`en`) Timeline of Westinghouse historical events Arhivirano 2007-08-17 na Wayback Machine-u
* (`en`) "Who Killed Westinghouse?" Arhivirano 2011-12-11 na Wayback Machine-u – 1997 *Pittsburgh Post-Gazette* article detailing Westinghouse's history and break-up
* (`en`) The Westinghouse Legacy Arhivirano 2011-10-03 na Wayback Machine-u Pittsburgh Technology Council
* (`en`) „What Happened to Westinghouse?”. Pittsburgh Technology Council. March 1999. Arhivirano iz originala na datum 2013-05-11. Pristupljeno 3. X 2012.
* (`en`) „The Westinghouse Electric Company”. Antique Light Sockets. Pristupljeno 10. VII 2010.
# Salomonska dinastija

**Salomonska dinastija** je historijska dinastija Etiopije, koja tvrdi da svoje porijeklo vuče od starozavjetnih kralja Salomona i Kraljice od Sabe, i njihova sina Menelika I, koji je bio osnivač salomonske dinastije.

Salomonska dinastija se ponovno uspela na carsko prijestolje 1270 (etiopska 1262.) kada je Jekuno Amlak svrgnuo posljednjeg vladara dinastije Zagaj. Jekuno Amlak tvrdio je da izravno po muškoj liniji potječe od stare aksumitske kraljevske kuće, koju je dinastija Zagaj svrgnula s prijestolja. Odtada je salomonska dinastija utvrda Etiopske pravoslavne tevahedo Crkve, s kojom je bila i ostala u čvrstom savezu.

Menelik II, i njegova kći Zauditu, bili su posljednji etiopski vladari koji su mogli tvrditi da po neprekinutoj direktnoj muškoj liniji vuku podrijetlo od kralja Salomona i kraljice od Sabe (naime carevi Lij Ijasu i Haile Selasije su sliijednici po ženskoj liniji, Lij Ijasu preko majke Ševarega Menelik , a Haile Selasije peko svoje bake -Tenagnevork Sahle Selasije).

Slijednici potomaka Menelika po muškoj liniji, još uvijek postoje (preko potomaka Menelikova rođaka Taje Gulilata), ali su gurnuti u stranu zbog Menelikove osobne netrpeljivosti za ovu granu obitelji.

Salomonska dinastija je vladala Etiopijom uz nekoliko prekida sve do 1974, kada je posljednji car Haile Selasije svrgnut. Nakon revolucionarnih zbivanja 1974, članovi carske obitelji su zatvoreni, ili izgnani iz zemlje. Ženski dio obitelji su lideri Derga oslobodili 1989, a muški 1990. Nakon pada režima Derg režima u 1991 Mnogi članovi carske obitelji vratili su se iz izgnastva u Etiopiju, u posljednjih nekoliko godina.

## Carski grb

Carski grb je ustanovio tek Haile Selasije. Grb prikazuje carsko prijestolje, flankiran s dva anđela sa svake strane, jedan drži mač i vagu, a drugi carsko žezlo. Tron je ukrašen kršćanskim križem, davidovom zvijezdom i islamskim polumjesecom (simbolizirajući tako sve tri etiopske tradicije). Grb je obrubljen crvenim plaštem, na vrhu je carska kruna, a pred tronom je lav simbol Judizma.

## Reference
# Teletekst

Teletekst
**Teletekst** je sistem povezanih kodiranih stranica koje se prenose televizijskim signalom, tj. neiskorišćenim delom tog signala. Dostupan je na TV uređajima koji podržavaju ovaj servis. Uveden je u svetu juna 1980.

## Uputstvo

Za korišćenje teleteksta neophodno je da imate tu mogućnost aktiviranu na vašem televizoru i da na daljinskom imate taster koji se zove TTX ili TELETEXT ili nešto slično tome. Pritiskom na taj taster, ulazite u teletekst televizijske stanice koju gledate. Nemaju sve televizijske stanice teletekst. Po ulasku u teletekst, automatski se nalazite na stranici broj 100. To je početna teleteksta bez obzira na kojoj televizijskoj stanici se nalazite. Broj stranice je prečica do sadržaja koji se nalazi na toj stranici. Teletekst ima stranice od 100 do 899. Pristup teletekstu takođe zavisi od kvaliteta slike koju primate od televizijske stanice. Ako je slika lošija, teletekst neće raditi. Najčešće na daljinskom postoji i taster za istovremeni prikaz televizijske stanice i teleteksta. Taj taster se zove TVTXT ili MIX ili nešto slično tome.

### Pomoćni tasteri

Na nekim daljinskima postoje i 4 pomoćna tastera. Ta 4 tastera najčešće imaju dve fukncije. Prva funkcija se ostvaruje dok teletekst nije aktiviran (najčešća svrha je podešavanje kvaliteta slike ili tona), a druga funkcija se ostvaruje kada je teletekst aktiviran. Tada se ta 4 tastera koriste kao prečice za neke stranice, tj umesto kucanja brojeva automatski se poziva neka stranica.

## Vanjske veze

* Teletext Online International
* O teletekstu Arhivirano 2014-08-29 na Wayback Machine-u
* Teletekst RTVBIH
# Mihajlo Mihajlov

**Mihajlo Mihajlov** (26. septembar 1934 - 7. mart 2010) bio je srpski i jugoslovenski naučnik i publicist, poznat kao jedan od disidenata u vreme Titove vladavine.

Rođen je u Pančevu u porodici ruskih emigranata, a posle rata je predavao ruski jezik i književnost na Sveučilištu u Zagrebu. Zbog članka o SSSR-u objavljenog 1967. godine je osuđen na godinu i po dana zatvora. Godine 1974. je zbog "neprijateljske propagande" osuđen na sedam godina zatvora, ali je 1978. godine pušten, te je otada živeo u emigraciji u SAD. Tamo je predavao na nekoliko univerziteta, te radio kao analitičar za Radio Slobodna Evropa. U Srbiju se vratio 2001. godine posle svrgavanja Slobodana Miloševića.

## Vanjske veze

* Mihajlo Mihajlov, a Yugoslavian Dissident, Dies at 76, članak u *New York Timesu*
# Quintana Roo

| **Slobodna i suverena državaQuintana Roo** |
| --- |
|  Grb Quintana Roo

 |
|  Meksičke federalne jedinice

 |
| **Glavni grad:** | Chetumal
 |
| **Površina:** | 50.212 km2 |
| **Koordinate** - Geografska širina: - Geografska dužina: - Najviši vrh:
 |  21º 35' - 17º 49'ºN 86º 42' - 89º 25'ºW Cerro El Charro (230 m)
 |
| **Stanovništvo:** - Gustoća stanovništva:
 | 1.290.323 stan. (2009.) 22,6 stan./km²
 |
| **Ustrojena kao država:** | 8. listopada 1974.
 |
| **Guverner:** | Félix González Canto
 |
| **Vremenska zona:** | UTC -6
 |
| **Općine:** | 9
 |
| **Kratice:**  - uobičajna:  - ISO 3166-2:
 |  Roo. MX-ROO
 |
| **Internetska stranica:** | www.qroo.gob.mx
 |

Država **Kintana Ro** (španski: *Estado de Quintana Roo*) je savezna država na krajnjem jugoistoku Meksika. Nalazi se na obali Karipskog mora na istoku poluostrva Jukatan. Ima površinu od 50.212 km² i 875.000 stanovnika.

Na jugu se graniči sa Belizom, a na zapadu sa meksičkim državama Jukatan i Kampeče. Većina teritorije je prekrivena tropskom šumom. Glavni grad države je Četumal na jugoistoku, dok je najveći i najpoznatiji Kankun na severoistoku.

Plaža u Kankunu
Nekada se na teritoriji ove države razvijala drevna kultura Maja, čiji je najpoznatiji ostatak arheološko nalazište Tulum. U drugoj polovini 19. veka na poluostrvu Jukatan je trajao Rat kasti, odnosno sukob između domorodaca (naroda Maja) i potomaka evropskih doseljenika. Današnja država Kintana Ro je bila središte pobunjeničke indijanske države sa centrom u mestu Čan Santa Kruz. Posle poraza ustanika, ova teritorija je 1902. pretvorena u teritoriju pod centralnom državnom upravom.

Kintana Ro je osnovana 1974. i priključila se meksičkoj federaciji, kao do sada najnovija država, 8. oktobra iste godine (istovremeno sa državom Južna Donja Kalifornija). Ime je dobila po piscu i političaru iz vremena sticanja meksičke nezavisnosti Andres Kintana Rou.

Danas u državi žive potomci domorodaca, kao i doseljenici. Do osnivanja Kankuna, Kintana Ro je bila jedna od najređe naseljenih država Meksika, dok je danas država sa najvećim prilivom stanovništva.

Kintana Ro je poznata po masovnom turizmu: Kankun, Rivijera Maja, ostrvo Kozumel, Plaja del Karmen, park Skaret itd.

## Vanjske veze

* Internet prezentacija države Kintana Ro Arhivirano 2007-12-21 na Wayback Machine-u (šp.)

Quintana Roo
# Južna Donja Kalifornija

| **Slobodna i suverena državaBaja California Sur** |
| --- |
|  Grb Baja California Sur

 |
|  Meksičke federalne jedinice

 |
| **Glavni grad:** | La Paz
 |
| **Površina:** | 73 475 km2 |
| **Koordinate** - Geografska širina: - Geografska dužina: - Najviši vrh:
 |  28º 00' - 22º 52'ºN 109º 25' - 115º 05'ºW Sierra La Laguna (2 080 m)
 |
| **Stanovništvo:** - Gustoća stanovništva:
 | 512 170 stan. (2009.) 32 stan./km²
 |
| **Ustrojena kao država:** | 8. listopada 1974
 |
| **Guverner:** | Narciso Agúndez Montaño
 |
| **Vremenska zona:** | UTC -7
 |
| **Općine:** | 5
 |
| **Kratice:**  - uobičajna:  - ISO 3166-2:
 |  B. C. S. MX-BCS
 |
| **Internetska stranica:** | www.bcs.gob.mx
 |

**Baja California Sur** jedna je od 31 saveznih država Meksika, smještena na sjeverozapadu države, i zauzima južnu polovicu poluotoka Baja California. Graniči sa saveznom državom Baja California koja se nalazi iznad 28º N. Na istoku je oplakuje Mar de Cortés, a na jugu i zapadu Tihi ocean. Glavni grad savezne države je La Paz. Država se prostire na 73 475 km², što je ukupno 3,8% od ukupne površine Meksika.

Na poluostrvu Donja Kalifornija mogu se videti neobične stene i pećine, koje su posledica vulkanskog porekla poluostrva.

Klimatski, ovo je jedno od najsušnijih područja na svetu.

## Općine (municipios)

Baja California Sur sastoji se od 5 općina, to su: Comondú, La Paz, Loreto, Los Cabos i Mulegé.

## Etnografija

Indijansko prastanovništvo Baja California Sura poglavito je istrijebljeno a pripada u najmanje dvije etno-lingvističke grupe, to su Yuman sa plemenom Cochimi nastanjeni u sjevernim predjelima države i Guaycuran u središnjim i južnim predjelima. Do danas se sačuvalo tek nešto Cochimi Indijanaca koji danas žive poglavito u sjevernijoj državi Baja California Norte. Porodica Guaycuran koja se od nekih lingvista vodi kao dio velike porodice Hokan obuhvaća nestala plemena koja se granaju u nekoliko srodnih skupina, to su:
Guaycura ili Waicuri sa plemenima Callejue i Waicuri; Huchiti ili Uchití sa Cora (najjužnije pleme nastanjeno kod rta Cabo San Lucas), Uchití, Aripe ili Aripa i Periúe; Pericú Indijanci sa plemenima Pericú i Isleño; Didú; Edú; Ika; Monqui.

## Vanjske veze

* Internet prezentacija države Južna Donja Kalifornija Arhivirano 2006-06-13 na Wayback Machine-u (šp.)
# Gunnar Myrdal

Gunnar Myrdal 1937 godine
**Gunnar Myrdal** (Gustafs, 6. prosinca 1898. - Danderyd, 17. svibnja 1987.) švedski ekonomist, sociolog i političar. Godine 1974. dobio je Nobelovu nagradu za ekonomiju.

Diplomirao je na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Stockholmu 1923. godine, doktorat iz ekonomije obranio je 1927. godine. Svoju suprugu Alvu Reimer upoznao je 1919. godine, a oženili su se 1924. godine. Iz braka s Alvom ima dvije kćeri i sina. Alva Myrdal je dobila Nobelovu nagradu za mir 1982. zajedno s Meksikancem Alfonsom Roblesom zbog zajedničkog zalaganja za međunarodno razoružanje u UN-u.

Godine 1974., dobio je Nobelovu nagradu zajedno s Friedrichom Hayekom za "svoj pionirski rad u teoriji novca i ekonomskim kolebanjima i za njegovu prodornu analizu međuovisnosti gospodarskih, društvenih i institucionalnih pojava." Dva nobelovca Hayek i Myrdal često su imali suprotstavljene stavove o planiranju. Myrdal u svojim radovima spominje tri vrste planiranja. Prvo je indikativno, okvirno, orijentaciono planiranje koje se primjenjivalo u zapadnim kapitalističkim zemljama. Drugo je sovjetsko planiranje koje Myrdal oštro kritizira, te treće najraširenije planiranje
koje se primjenjuju u gotovo svim zemljama u razvoju.
Myrdal je u Sjedinjenim Američkim Državama najpoznatiji po svome proučavanju rasnih odnosa, koja je objavio u svojoj knjizi. U dvjeme knjigama „The Trend Toward Economic Planning“(1951.) i „Beyond Welfare State: Economic Planning and Its International Implications“ (1967.) obrazlaže geneze i opravdanosti državnoga intervencionizma i planiranja u zapadnim ekonomijama u drugoj polovici 20. stoljeća.

Hospitaliziran je dva mjeseca prije nego što je umro u bolnici u Danderydu, nedaleko Stockholmu, 17. svibnja 1987. godine. Njegova kći Kaj Folster i njegov unuk, Janken Myrdal, bili su uz njega.

## Vanjske veze

* Nagrada Švedske banke za Ekonomske znanosti u sjećanje na Alfreda Nobela 1974. Arhivirano 2008-07-23 na Wayback Machine-u
* Gunnar Myrdal, rast procesa i ravnoteža teorije Arhivirano 2013-10-19 na Wayback Machine-u
* IDEAS/RePEc

## Izvori
# Španska socijalistička radnička partija

| **Španska socijalistička radnička partijaPartido Socialista Obrero Español |
| --- |
|  |
|  |
| Predsednik
 | Manuel Čaves Gonsales
 |
| Generalni sekretar
 | Hose Luis Rodrigez Zapatero
 |
| Osnivač
 | Pablo Iglesijas Posse
 |
|  |
| Osnovana
 | 2. maj 1879.
 |
| Sedište
 | Calle de Ferraz, 70, 28008 Madrid
 |
| Država
 | Španija
 |
| Zvanične novine
 | El Socialista
 |
| Mladi ogranak
 | Socijalistička omladina Španije
 |
|  |
| Ideologija
 | Socijaldemokratija, Progresivizam, Demokratski socijalizam,
 |
| **Politička pozicija** | levi centar
 |
| Španski Kongres
 |

169 / 350
 |
| Španski Senat
 |

104 / 164
 |
| Evropski parlament
 |

21 / 50
 |
|  |
| Međunarodno članstvo
 | Socijalistička internacionala
 |
| **Evropska stranka** | Partija evropskih socijalista
 |
| **Grupa u Evropskom parlamentu** | Progresistička alijansa socijalista i demokrata
 |
| Boje
 | crvena
 |
| internet stranica
 |

**Španska socijalistička radnička partija** (Partido Socialista Obrero Español) je španska politička partija socijaldemokratske orijentacije. **PSOE** (španska skraćenica) je trenutno vladajuća partija u Španiji, i druga najstarija stranka pored Karlističke partije osnovane 1833.godine.

Posle održanih opštih izbora 14. marta 2004. godine **PSOE** vlada Španijom. Punopravna je članica Partije evropskih socijalista i Socijalističke internacionale. Imaju 21 poslanika u Evropskom parlamentu u grupi Socijalista i Demokrata.

## Historija

**PSOE** je osnovao 2. maja 1879. godine u Madridu čuveni španski radnički vođa Pablo Iglesijas. U periodu od 1923. do 1940. godine stranka je bila članica Radničke i Socijalističke internacionale.
Za vreme druge španske republike **PSOE** je bila deo vlade narodnog fronta. Tokom građanskog rata stranka je bila podeljena na tri struje: levičarski marksisti koje je predvodio Francisko Largo Kabaljero koji je zagovarao diktaturu proleterijata, nacionalizaciju i agrarnu reformu; socijaldemokratska frakcija Indalesija Prieta i reformisti pod vođstvom Hulijana Besteira.

Španski diktator Francisko Franko zabranio je **PSOE** 1939.godine, a partija je ponovo legalizovana 1979.godine.

Na kongresu 1974.godine u Suresnesu, Felipe Gonzales je izabran za generalnog sekretara. Gonzales je izveo značajnu reformu partije, i od marksističke stvorio jaku socijaldemokratsku stranku.
Na parlamentarnim izborima 1982.godine **PSOE** je osvojila 48.5% (oko 10.000.000 glasova) i Felipe Gonzales postaje premijer sve do 1996.godine. Stranka je pobeđivala na izborima 1986, 1989. i 1993.godine. Na izborima 1996.godine gube od konzervativne Narodne partije, a Felipe Gonzales 1997.godine podnosi ostavku na mesto generalnog sekretara partije. Partija je pretrpela težak poraz i na izborima 2000.godine.

Nakon tih izbora 2001.godine na mesto generalnog sekretara **PSOE** dolazi Hose Luis Rodrigez Zapatero, i stranka pobeđuje na izborima 2004.godine i uspostavlja vlast. Vlast je sačuvala i na izborima 2008. godine, ali je zemlju u drugom Zapaterovom mandatu izuzetno teško pogodila globalna ekonomska kriza, zbog čega je PSOE izgubila vlast na izborima 2011.

## Vanjske veze

* Glavna veb strana
# The Rumble in the Jungle

**The Rumble in the Jungle** (na engleskom: "Grmljavina u džungli") je bio znameniti boks meč održan 30. oktobra 1974. u Kinshasi u Zairu (današnja DR Kongo) između američkog boksača Georgea Foremana, tadašnjeg svjetskog prvaka u teškoj kategoriji, i njegovog izazivača Muhameda Alija. Ali je u meču pobijedio nokautom u osmoj rundi.

Meč je bio poznat kao jedan od najspektakularnijih događaja godine, s obzirom da ga je tadašnji zairski predsjednik Mobutu Sese Seko shvatio kao sjajnu priliku za promoviranje svog režima u svijetu. Tome je pridonio i znameniti menadžer Don King, koji je organizirao meč.

Meč je bio predmet Oscarom nagrađenog dokumentarca *When We Were Kings* iz 1996. godine. Također je rekonstruiran u TV-filmu *Don King: Only in America* iz 1998. godine te u biografskom filmu *Ali* iz 2001.

## Vanjske veze

*
# Patrick Leahy

|  |
| --- |
| Patrick Leahy |
|
 |
|

---

Senator iz države Vermont
 |
| **Na dužnosti** |
| **Dužnost preuzeo** 3. 1 1975. Zajedno s njim/njom služi Bernie Sanders
 |
| Prethodnik
 | George Aiken
 |
|

---

 |
| Rođen/a
 | 31. 3. 1940. Montpelier
 |
| Politička stranka
 | Demokratska stranka
 |
| Prebivalište
 | Middlesex
 |

**Patrick Leahy** (31. 3. 1940. -) je američki političar koji u Senatu SAD zastupa državu Vermont. Član je Demokratske stranke.

Rođen je u gradu Montpelier. Na funkciju senatora stupio je 3. 1 1975., a prije toga je obavljao dužnost pravobranioca okruga Chittenden.

Njegovo trenutno prebivalište je grad Middlesex.

| Prethodnik
 | Patrick Leahy
 | Naslednik
 |
| --- | --- | --- |
| **George Aiken** |

|  |
| --- |
|  **Senator SAD iz države Vermont od 3. 1 1975.** |

 | **trenutno na funkciji** |

## Reference

## Vanjske veze

* Senator Patrick Leahy Arhivirano 2011-08-13 na Wayback Machine-u *official U.S. Senate site*
* Biography na *Biographical Directory of the United States Congress*
# Chuck Grassley

|  |
| --- |
| Chuck Grassley |
|
 |
|

---

Senator iz države Iowa
 |
| **Na dužnosti** |
| **Dužnost preuzeo** 3. 1. 1981. Zajedno s njim/njom služi Tom Harkin
 |
| Prethodnik
 | John Culver
 |
|

---

 |
| Rođen/a
 | 7. 9. 1933. New Hartford
 |
| Politička stranka
 | Republikanska stranka
 |
| Prebivalište
 | New Hartford
 |

**Chuck Grassley** (7. 9. 1933. -) je američki političar koji u Senatu SAD zastupa državu Iowa. Član je Republikanske stranke.

Rođen je u gradu New Hartford. Na funkciju senatora stupio je 3. 1. 1981., a prije toga je obavljao dužnost člana Predstavničkog doma SAD iz Iowe i člana Predstavničkog doma Iowe.

Njegovo trenutno prebivalište je grad New Hartford.

| Prethodnik
 | Chuck Grassley
 | Naslednik
 |
| --- | --- | --- |
| **John Culver** |

|  |
| --- |
|  **Senator SAD iz države Iowa od 3. 1. 1981.** |

 | **trenutno na funkciji** |

## Reference

## Vanjske veze

* Senator Chuck Grassley *official U.S. Senate site*
* Biography na *Biographical Directory of the United States Congress*
# Tom Harkin

|  |
| --- |
| Tom Harkin |
|
 |
|

---

Senator iz države Iowa
 |
| **Na dužnosti** |
| **Dužnost preuzeo** 3. 1. 1985. Zajedno s njim/njom služi Chuck Grassley
 |
| Prethodnik
 | Roger Jepsen
 |
|

---

 |
| Rođen/a
 | 19. 11. 1939. Cumming
 |
| Politička stranka
 | Demokratska stranka
 |
| Prebivalište
 | Cumming
 |

**Tom Harkin** (19. 11. 1939. -) je američki političar koji u Senatu SAD zastupa državu Iowa. Član je Demokratske stranke.

Rođen je u gradu Cumming. Na funkciju senatora stupio je 3. 1. 1985., a prije toga je obavljao dužnost člana Predstavničkog doma SAD iz Iowe.

Njegovo trenutno prebivalište je grad Cumming.

| Prethodnik
 | Tom Harkin
 | Naslednik
 |
| --- | --- | --- |
| **Roger Jepsen** |

|  |
| --- |
|  **Senator SAD iz države Iowa od 3. 1. 1985.** |

 | **trenutno na funkciji** |

## Reference

## Vanjske veze

* Senator Tom Harkin Arhivirano 2012-05-27 na Wayback Machine-u *official U.S. Senate site*
* Biography na *Biographical Directory of the United States Congress*