Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Telluride, Colorado

| Teljurajd *Telluride* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Kolorado
 |
| Okrug
 | San Migel
 |
| Osnovan
 | 1878.
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 2.325
 |
| Gustina stanovništva
 | 129,2 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-6, leti UTC-5
 |
| Nadmorska visina
 | 2667 m
 |
| Površina
 | 1,8 km²
 |
| Kopnena površina
 | 1,8 km²
 |
| Vodena površina
 | 0 km²
 |
|   |
| TeljurajdTeljurajd (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 970
 |
| ZIP kod
 | 81435
 |
| FIPS kod
 | 76795
 |

**Teljurajd** (engleski: *Telluride*) je grad u američkoj saveznoj državi Kolorado.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 2.325, što je 104 (4,7 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 1.990 (89,6 %)
 | 2.029 (87,3 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 9 (0,4 %)
 | 9 (0,4 %)
 |
| Azijati
 | 16 (0,7 %)
 | 27 (1,2 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 160 (7,2 %)
 | 219 (9,4 %)
 |
| Ukupno
 | 2.221
 | 2.325
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Telluride, Colorado** |

* United States Census Bureau
# Sokolovi

| Sokolovi
 |
| --- |
|  |
| sokol
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Falconiformes  |
| Podred:
 | Falcones  |
| Porodica:
 | **Falconidae** Vigors, 1824 |

 **Sokolovi**  (lat. *Falconidae*) su porodica iz reda Sokolovki (podred Prave sokolovke).

## Vrste

Rod *Falco*:

* *Falco cherrug* - Stepski sokol
* *Falco biarmicus* - Planinski sokol
* *Falco peregrinus* - Sivi sokol
* *Falco subbuteo* - Sokol lastavičar
* *Falco eleonorae* - Mrki sokol
* *Falco columbarius* - Mali sokol
* *Falco vespertinus* - Siva vjetruša
* *Falco naumanni* - Stepska vjetruša
* *Falco tinnunculos* - Obična vjetruša

## Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Sokolovi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Sokolovi** |
# Xanten

| Ksanten *Xanten* |
| --- |
|  Ksanten |
|  |
|  Grb
 |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Njemačka
 |
| Gradonačelnik
 | *Christian Strunk* (CDU)
 |
| Savezna država
 | Severna Rajna-Vestfalija
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo
 | 21.531
 |
| Gustina stanovništva
 | 297 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC+1, ljeti UTC+2
 |
| Nadmorska visina
 | 22 m
 |
| Površina
 | 72,4 km²
 |
| KsantenKsanten (Njemačke)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 46509
 |
| Pozivni broj
 | 02804
 |
| Registarska oznaka
 | WES
 |
| Web-stranica
 | www.xanten.de |

**Ksanten** (njemački: *Xanten*) je grad u njemačkoj saveznoj državi Severna Rajna-Vestfalija. Jedno je od 12 opštinskih središta okruga Vezel. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živjelo 21.531 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 5170052, *NUTS* (DEA1F) i *LOCODE* (DE XTE) kod.

## Geografski i demografski podaci

Položaj grada u okrugu Vezel
Ksanten se nalazi u saveznoj državi Severna Rajna-Vestfalija u okrugu Vezel. Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 22 metra. Površina opštine iznosi 72,4 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 21.531 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 297 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja

| Mjesto
 | Država
 | Vrsta saradnje
 | Od
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Beit Sahour
 | Palestinska Narodna Samouprava
 | kontakt
 | 2009.
 |
| Saintes
 | Francuska
 | partnerstvo
 | 2002.
 |
| Gel
 | Belgija
 | partnerstvo
 | 1990.
 |
| Izvor |

## Reference

## Literatura

* Berger, Dieter (1999). *Geographische Namen in Deutschland*. Bibliographisches Institut. ISBN 3411062525.
* Fulbrook, Mary (1991). *A Concise History of Germany*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36836-0.
* Gareth, Shaw (2011). *Urban Historical Geography: Recent Progress in Britain and Germany (Cambridge Studies in Historical Geography)* (Reprint edition izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521189748.
* Home, William R.; Pavlovic, Zoran (2007). *Germany (Modern World Nations)* (2 ed. izd.). Chelsea House Pub. ISBN 0791095126.
* Hamm, Ingrid; Werding, Martin; Seitz, Helmut (3540681353). *Demographic Change in Germany* (8. izd.). New York: Springer-Verlag. ISBN 2007.
* Berghahn, V. R. (2004). *Modern Germany: Society, Economy and Politics in the Twentieth Century* (2. izd.). Cambridge University Press. ISBN 0521347483.
* Jähnig, Bernhart; Biewer, Ludwig (1991). *Kleiner Atlas zur deutschen Territorialgeschichte* (2. izd.). Bonn: Kulturstiftung der Deutschen Vertriebenen. ISBN 3885570963.
* Dornbusch, Joachim; Aner, Ekkehard (1997). *Grosser Atlas zur Weltgeschichte*. Braunschweig: Westermann. ISBN 3075095206.

## Vanjske veze

* Zvanični sajt opštine (`de`)
* Nem. Savezni zavod za statistiku (`de`)
* Stalna konferencija gradova i opština (`de`)
* KommOn Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. (`de`)
# Krvna kleveta

Plakat iz Kijeva, 1910 sa natpisom "Kršćani, pazite svoju djecu: 17. ožujka će biti Pasha
**Krvna kleveta** ( ili **krvna optužba** ) je lažna optužba ili tvrdnja da vjerske manjine, obično Židovi, ubijaju djecu kako bi koristile njihovu krv u svojim vjerskim obredima. Povijesno gledano, ove tvrdnje , uz one o trovanju izvora vode i oskvrnuća hostije, su bile glavne izlike u europskom progona Židova.

## Izvori
# Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak

| Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 1839 Vitina kod Ljubuškog |
| Smrt | 1902 |
| Nacionalnost | Bošnjak |

**Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak** rođen je 1839. godine u Vitini kod Ljubuškog. Završio je medresu u Ljubuškom i učio je orijentalne jezike. Godine 1878 dolazi u Sarajevo gdje 1893. postaje gradonačelnik i na toj dužnosti ostaje do 1899. kad se zbog bolesti povlači. Umro je 1902. godine.

Krajem 19. vijeka po Bosni i Hercegovini i susjednim krajevima bavio se sakupljanjem narodnog blaga. Objavio je nekoliko knjiga a poznata mu je knjiga "Narodno blago" (1888). U drugoj knjizi "Istočno blago" (1896) sabrao je i preveo nove turske, arapske i perzijske poslovice i mudre rečenice. Tarih na njegovom nišanu je s jedne strane na perzijskom, a s druge na bosanskom jeziku, a u arapskom pismu. Zapis je ispisan krupnim talik pismom na perzijskom jeziku, čiji sadržaj u prijevodu glasi:

> O uzvišeni (Bože), kada bi moj grijeh bio koliko planina Kaf,
> Ništa ne mari, jer je to naspram tvoje milosti neznana stvar.
>
>

Ova vrsta dokumenta potvrđuje da se Mehmed-beg čiji je pseudonim *Muhibi* , bavio i književnim radom i da je bio "pametan civjek", "pjesnik, historičar i čovjek dobrih osobina".
# Kronštat

| Kronštadt
 |
| --- |
| Mornarička saborna crkvaMornarička saborna crkva |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Rusija
 |
| **Federalni grad** | Sankt Peterburg
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 15.61
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2016.)
 |
|  - **Urbano područje** | 44,374
 |
|  - **Urbana gustoća** | 2,842.7 stan. / km²
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+3 (UTC+4)
 |
| **Pozivni broj** | 7 812
 |
| **Službene stranice** www.Kronštadt
 |
| Karta
 |
| Kronštadt
 |

**Kronštadt** (ruski: *Кроншта́дт*) je ratna luka i grad, jedan od 18 rajona Sankt Peterburga, na sjeverozapadu Rusije u kom živi 44,374 stanovnika.

Njegovo ime je njemačkog porijekla, to je sintagma od *krone* = kruna + *stadt* = grad (krunski grad).

Historija Kronštata usko povezana sa pomorstvom iz njegove luke je isplovio prvi ruski parobrod, prvi ledolomac na svijetu i prvi ruski moreplovac koji je oplovio svijet Ivan Kruzenštern.
Zbog tog se smatra koljevkom Ruske ratne mornarice.

## Geografija

Kronštad leži na otoku Kotlin na istoku Finskog zaljeva udaljen 48 km zapadno od Sankt Peterburga.

## Historija

Kronštad je osnovao Petar Veliki nakon što je osvojio otok koji se dotad zvao - Kronslot od Šveđana 1703. i podigao utvrdu sa dokovima koja je trebala štititi pristup Sankt Peterburgu. Sve dok nije iskopan kanal do
Sankt Peterburga između 1875.-85. Kronštad je bio i luka trgovačke mornarice u kojoj se prekrcavao teret sa manjih na veće brodove.

Njegove fortifikacije koje su često rekonstruirane i dograđivane, odigrale su značajnu ulogu u obrani stare ruske prijestolnice. Kronštad se naročito istakao za Opsade Lenjingrade 1941. - 44.
Mornari i vojnici Kronštada igrali su glavne uloge u nekoliko ruskih revolucionarnih pokreta; njegovi oficiri bili su vođe Dekabrističkog ustanka u Sankt Peterburgu 1825., a jedan od mornara bio je vođa vojne organizacije revolucionarne Narodne volje pa je zbog tog strijeljan 1882. Među kronštadskim mornarima i vojnicima izbila je pobuna 1905. / 06, ali je ugušena. Nakon Februarske revolucije
1917. - Kronštadski sovjet pobunio se protiv privremene vlade i proglasio *Kronštadsku Republiku*, a nakon tog je sudjelovao je julskoj buni - 1917.

U vrijeme Oktobarske revolucije 1917., iz krstarice Aurora bombardiran je Zimski dvorac u Sankt Peterburgu, što je smatra jednim od ključnih događaja kojim su Boljševici došli na vlast. U martu 1921. Kronštadski mornari podigli su Kronštatski ustanak, usmjeren
protiv sovjetske vlasti.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost grada je Mornarička saborna crkva podignuta u neobizantskom stilu.

## Pobratimski gradovi

|  |  |
| --- | --- |
| * Asipoviči, Bjelorusija
* Kroonstad, Južna Afrika
* Brašov, Rumunjska
* Kotka, Finska
* Mühlhausen, Njemačka
* Nafplio, Grčka
 | * Nordborg, Danska
* Piła, Poljska
* Toulon, Francuska
* Novočerkask, Rusija
* Sumoto, Japan
* Feodosija, Ukrajina/Rusija
 |

## Reference

## Vanjske veze

* *Местная Администрация города Кронштадта* Arhivirano 2022-05-31 na Wayback Machine-u (`ru`)
* *Кронштадтcкий район* (`ru`)
* *Kronstadt* (`en`)
# Francusko-ruska alijansa

| Francusko-ruska alijansa |
| --- |
| **Generalno** |
| **Tip sporazuma** | vojni sporazum
 |
| **Jezici** | francuski, ruski
 |
| **Nacrt** | 17. kolovoza 1892.
 |
| **Potpisivanje** | 18. kolovoza 1892.
 |
| **Ratifikacija** |  27. prosinca 1893.  4. siječnja 1894.
 |
| **Stupanje na snagu** | 4. siječnja 1894.
 |
| **Prestanak važenja** | 1917.
 |
| **Stranke** |
|

|  | Strana 1
 | Strana 2
 |
| --- | --- | --- |
| Strane
 |  Francuska
 |  Rusko Carstvo
 |
| Potpisnici
 |  Raoul de Boisdeffre
 |  Nikolaj Obručev
 |
| Ratifikatori
 |  Jean Casimir-Perier kao premijer (*de iure* vlada) |  Aleksandar III
 |

 |

**Francusko-ruska alijansa** je naziv za vojni savez između Francuske i Ruskog Carstva koji je *de facto* nastao 1892. godine, a trajao je do 1917. godine. Sporazum je potpisan nakon dugogodišnjih pregovora, a dokončao je diplomatsku izolaciju Francuske i umanjio dominantni utjecaj Njemačkog Carstva. Gledajući s gospodarskog, financijskog i vojnog aspekta, Francuska će biti glavni ruski saveznik sve do 1917. godine, kada je izbivanje revolucije u Rusiji dokončalo primjenu sporazuma.

Zajedno s *Entente cordiale* i Anglo-ruskom antantom, ova alijansa će biti osnovica za formiranje Antante, koja se suprostavila Trojnom savezu u Prvom svjetskom ratu.
# Hehe

**Hehe** (također poznati kao **Wahehe**) je naziv za etničku grupu koja se sastoji od nekoliko nezavisnih plemena različitog porijekla koji su u nekim slučajevima jedni drugima srodnim. Zajedničko im je ipak Bantu porijeklo, te ih ima oko 192.000, uglavnom u Iringa regiji Tanzanije. Nijedno pleme koje broji više od 5000 ljudi s drugima ne dijeli jezik, iako se koristi ikiHehe za sporazumijevanje te im je kultura slična.

Wahehe nisu bili politički jedinstveni do sredine 19. vijeka, kada ih je ujedinio Poglavica Munyigumba iz Muyinga dinastije te su postali dominantno pleme u regiji, slavni po svojim ratnim uspjesima. Pod vladavinom Munyigumbinog sina, Poglavice Mkwawe, prvi put su se sreli i žestoko oduprili kolonizatoriskim njemačkim *Schutztruppe* snagama, ali nisu imali političku i ideološku infrastrukturu da bi otpor kolonizatorima mogao potrajati duže vrijeme tako da je godine 1898. Mkwawa počinio samoubojstvo kako bi izbjegao zarobljavanje.
# Zagrebački tramvaj

| Zagrebački tramvaj
 |
| --- |
| DatotekaNovi zagrebački tramvaj |
| Opšte informacije
 |
| Država
 |  Austrougarska  Kraljevina Jugoslavija  Jugoslavija  Hrvatska
 |
| Grad
 | Zagreb
 |
| Infrastruktura
 |
| Dužina trase
 | 148 km
 |
| Širina koloseka
 | 1000 mm
 |
| Depoi
 | 2 (Dubrava i Trešnjevka)
 |
| Operacija
 |
| Linije
 | 15 dnevnih i 4 noćnih
 |
| uredi  |

**Zagrebački tramvaj** je jedan od oblika javnog prijevoza u Zagrebu, koje obavlja Zagrebački električni tramvaj jedna od podružnica Zagrebačkog holdinga.

Svakodnevni tramvajski promet odvija se na 116 346 metara pruga, sa 179 tramvaja i 26 prikolica. Ukupna dužina svih pruga na 15 linija dnevnog prometa iznosi 148 km, a na četiri noćne linije 57 km. Po gradu ima 167 skretnica, i 256 tramvajskih stajališta. Prosječno se godišnje tramvajima u Zagrebu preveze oko 204 000 000 putnika.

## Historija

Replika zagrebačkog konjskog tramvaja u Tehničkom muzeju u Zagrebu
O potrebi uvođenja konjskog tramvaja, u Zagrebu se počelo razmišljati još 1885., a ideja se približila realizaciji 1887., kad je francuski inženjer Raoul Pierre Alexandre Gautier predložio gradskom poglavarstvu izgradnju konjskog tramvaja od Zagreba do Samobora. Zbog nedostatka sredstava Gautier je promijenio plan i predložio gradnju pruge samo po Zagrebu. Koncesiju za gradnju pruge dobio je 7. marta 1891., ali nije započeo graditi, već je uz pristanak poglavarstva prenio svoja prava i obaveze na Društvo zagrebačkih građana. Ono je 11. maja 1891. počelo graditi jednosmjernu prugu.

Karta sa linijama zagrebačkog tramvaja
Prvi konjski tramvaj pušten je u promet 5. septembra 1891. na pruzi dugoj 8 km, širine 760 mm. Ona je išla od mitnice u Vlaškoj (današnji Kvaternikov trg), preko Vlaške, Draškovićeve, Jurišićeve preko Jelačićeva trga, i nadalje Ilicom do Vodovodne ulice (odnosno do Pivovare) uz jedan odvojak prema tadašnjem Južnom kolodvoru (današnji Zapadni kolodvor) i jedan odvojak koji je išao preko Frankopanske - Savskom cestom do Save.

Već sljedeće godine, izgrađena je pruga od Jelačićeva trga do novog kolodvora(današnji Glavni
kolodvor) kog su izgradile Državne željeznice.

Tramvajski vozni park te 1891. se sastojao od 10 zatvorenih i 6 otvorenih (ljetnih) kola, a već do 1910. narastao je na 38. Tramvaje je izgradila firma Weitzer iz Graza, oni su bili 5 m dugi, a široka 1,80 m, visoki 2,50 m. Prosječna brzina tih prvih tramvaja bila je 7,5 km/h. Prva zagrebačka remiza, sa štalom za konje i upravnom zgradom, bila je u Savskoj ulici na mjestu današnjeg Tehničkog muzeja.

Valiki tehnički preokret dogodio se 18. augusta 1910. kad je puštena u promet prva pruga električnog tramvaja, konjski tramvaj radio je još godinu dana, sve dok sve pruge nisu potpuno elektrificirane. Nakon tog se svake dekade povećavao broj pruga i linija, 1980-ih je pruga prešla preko Save pa je odtad i taj dio grada povezan tramvajima.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice ZET-a (`sh`)
# Jedanaesterac

## Što je jedanaesterac

* Jedanaesterac je nogometni termin koji označava udarac s 11 metara.
	+ Igrač postavlja loptu na bijelu točku koja je udaljena 11 metara od centra branke. Vratar stoji na liniji s koje se ne smije micati, osim kretati se duž nje. U današnjem nogometu svaki sudac tolerira malo pomicanje vratara prema naprijed. Jedanaesterac ili kazneni udarac je izmislio irski inovator William McCrum.

## Uloga jedanaesteraca

* Svaki sudac kažnjava prekršaj u šesnaestercu jedanaestercem.
* Jedanaesterci često odlučuju pobjednika u kup natjecanju.
	+ Takav sistem je opisan u vrste golova.
# José Manuel Balmaceda

|  |
| --- |
| José Manuel Balmaceda |
|
Službeni portret |
| Biografija |
| Datum rođenja
 | 19. jul, 1840.
 |
| Mesto rođenja
 | Santo Domingo, Regija Valparaíso (Čile)
 |
| Datum smrti
 | 19. septembar 1891.
 |
| Mesto smrti
 | Santiago de Chile (Čile)
 |
| Veroispovest
 | katolik
 |
| Supružnik
 | Emilia de Toro Herrera
 |
| Profesija
 | pravnik
 |
| Potpis
 |  |
| Mandat(i) |
| Predsjednik Čilea
 |
| 1886. — 1891.
 |
| Prethodnik
 | Domingo Santa María
 |
| Naslednik
 | Jorge Montt
 |
| uredi  |

**José Manuel Balmaceda** (Santo Domingo, 19. jul 1840.- Santiago de Chile, 19. septembar, 1891.), bio je deseti po redu predsjednik Čilea,
koji je vladao od 1886. do 1891.

Ostao je zapamćen po liberalnim reformama, koje su ga dovele do sukoba sa parlamentom i gurnule zemlju u Građanski rat 1891.
Parlamentarci su ga uz pomoć Čileanske ratne mornarice uspjeli u roku od osam mjeseci svrgnuti s vlasti, nakog čeg je izvršio samoubistvo.

## Izvori

## Vanjske veze

* *José Manuel Balmaceda, president of Chile* (na portalu Encyclopædia Britannica) (`en`)
# Preko

| Preko
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Županija
 | Zadarska
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2001-/-2011-/-2021) | 3.871 / 3.805
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| PrekoPreko (Hrvatske)
 |

**Preko** je naselje i općina u Hrvatskoj, na otoku Ugljanu. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija

## Stanovništvo

## Uprava

## Historija

## Gospodarstvo

* Priješke lavandijere (*preške pralje*) - U 19. i početkom 20. stoljeća mnoge su mještanke Preka zarađivale za život svojih obitelji pranjem rublja zadarskoj gospodi. O teškom životu preških pralja svjedoči i tragična smrt 16 lavandijera dana 2. studenoga 1891. godine koje su stradale u prevrtanju broda kojim se u Zadar prevozilo čisto rublje spremno za isporuku njihovim vlasnicima.

## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti

* Tvrđava Sv. Mihovila, 13. stoljeće
* otočić Galevac (Školjić), prekriven bujnom mediteranskom vegetacijom i samostanom franjevaca trećeredaca sv. Pavla Pustinjaka iz 15. stoljeća s crkvom Sv. Pavla
* romanička crkvica Sv. Ivana, 11. stoljeće
* Dina Čolić - Anđelković, poznata jugoslovenska tv voditeljka
* Budimir Lončar, hrvatski i SFR jugoslavenski komunistički političar

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Vanjske veze

* Preko
* Službene stranice općine Preko Arhivirano 2015-02-16 na Wayback Machine-u
# 323 Brucia

| 323 Brucia
 |
| --- |
|   |
| Klasifikacija
 | asteroid glavnog asteroidnog pojasa
 |
| **Orbitalni podaci** |
| Epoha
 | JD 2455200,5 (2010-Jan-04,0)
 |
| Ekscentricitet
 | 0,3003468
 |
| Velika poluosa
 | 2,3828488 AJ
 |
| Perihel
 | 1,6671678 AJ
 |
| Afel
 | 3,0985298 AJ
 |
| Inklinacija
 | 24,22515
 |
| Longituda uzlaznog čvora
 | 97,44021
 |
| Argument perihela
 | 291,28777
 |
| Orbitalni period
 | 1343,5169430
 |
| **Fizički parametri** |
| Apsolutna magnituda
 | 9,73
 |
| Period rotacije
 | 9,46 sati
 |
| Geometrijski albedo
 | 0,1765
 |
| B-V indeks
 | 0,893
 |
| U-B indeks
 | 0,480
 |
| Tolenov spektralni tip
 | S
 |
| **Ostalo** |
| Otkriće
 | Wolf, M., Hajdelberg, 22. decembar 1891.
 |

**323 Brucia** je asteroid glavnog asteroidnog pojasa. Približan prečnik asteroida je 35,82 km,
a srednja udaljenost asteroida od Sunca iznosi 2,382 astronomskih jedinica (AJ).

Inklinacija (nagib) orbite u odnosu na ravan ekliptike je 24,225 stepeni, a orbitalni period iznosi 1343,516 dana (3,678 godine). Ekscentricitet orbite asteroida iznosi 0,300.
Apsolutna magnituda asteroida iznosi 9,73 a geometrijski albedo 0,176.

Asteroid je otkriven 22. decembra 1891. godine.

## Povezano

* Asteroid
* Asteroidni pojas

## Vanjske veze

* JPL stranica za dinamiku solarnog sistema
* Orbitalni elementi asteroida sa orbitom bliskom Zemlji Arhivirano 2009-07-09 na Wayback Machine-u
* Asteroidi i male planete, univerzitet Harvard
* JPL podaci o asteroidu

|  |
| --- |
| Asteroidi
 |
| Spisak asteroida (1—499) • Spisak asteroida (500—999) • Spisak asteroida (1000—1499) • Spisak asteroida (1500—1999) • Spisak asteroida (2000—2499) • Spisak asteroida (2500—2999) • Spisak asteroida (3000—3499) • Spisak asteroida (3500—3999) • Spisak asteroida (4000—4499) • Spisak asteroida (4500—4999)
 |
# Dragutin Lerman

**Dragutin Lerman** (Požega, 24. kolovoza 1863. – Kreševo, 12. lipnja 1918.), hrvatski istraživač i putopisac.

Bio je sudionik *Stanlayevih ekspedicija* u porječje Konga, sudjelovao u pregovorima i sklapanjima sporazuma s domorodačim poglavicama. Kao generalni tajnik belgijske vlade za istočni Kongo (današnji DR Kongo) uspostavio je belgijsku kolonijalnu upravu. Jedan od slapova na rijeci Kwilu nazvao je Zrinski Chutes - Slapovi Zrinskih. Darovao je Hrvatskom narodnom muzeju vrijednu zbirku predmeta naroda istočnog Konga (sada u Etnografskom muzeju u Zagrebu).

Njegov dnevnik pretvoren je u dvije knjige. Prvu, objavljena 1891. pod nazivom *Dnevnik iz Afrike*, napisao je i tiskao njegov prijatelj iz Požege, Julije Kempf, kojeg je Lerman obavještavao o tijeku ekspedicije. Druga knjiga je objavljena 1894. pod nazivom *Novi dnevnik iz Afrike*. Lerman je inspirirao dvojicu drugih hrvatskih istraživača Mirka i Stjepana Seljana koji su kartografirali Afriku i Južnu Ameriku početkom 20-og stoljeća.

Umro je u Kreševu, gdje se još može vidjeti njegov spomenik.

## Djela

* "Listovi iz Afrike",
* "Novi listovi iz Afrike",
* "Afrički dnevnik 1888.-1896.".

## Vanjske veze

* [ Arhivirano 2009-08-31 na Wayback Machine-u HRT]]
* TPZPS Arhivirano 2015-04-02 na Wayback Machine-u
# Deptford

| Deptford
 |
| --- |
| Tržnica u DeptforduTržnica u Deptfordu |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **država** |  UK
 |
| **Regija** | Istočna Engleska
 |
| **Ceremonijalna grofovija** | Greater London
 |
| **Borough** | Lewisham
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+0 (UTC+1)
 |
| **Poštanski broj** | SE8
 |
| **Pozivni broj** | 020
 |
| Karta
 |
| Deptfordclass=notpageimage| Pozicija Deptforda na karti Engleske |

**Deptford** je kvart londonskog borougha Lewisham na jugoistoku Engleske u grofoviji Greater London.

## Geografija

Deptford leži duž rijeke Temze, udaljen oko 8 km istočno od Charing Crossa.

## Historija

Tokom historije bio je dio Grofovije Kent - 1900. dobio je status Metropolitanskog borougha, ali je već 1965. postao dio Londona, u sklopu novostvorene Grofovije Greater London.

Svoje ime **deep ford** (*duboki gaz*) dobio je zbog gaza preko rijeke Ravensbourne, to je mjesto gdje se danas nalazi most. To je inače bio prijelaz na drevnom putu iz Londona za Dover i Canterbury.
Deptford se spominje u Chaucerovim Kenterberijskim pričama iz 14. vijeka.

Jedan dio Deptforda iznikao je pored gaza (kasnijeg mosta), a drugi dio nazvan **Deptford Strand** pored Temze.

Kralj Henry VIII je 1513. osnovao brodogradilište u Deptfordu, koje je gradilo brodove za Kraljevsku mornaricu. U 18. vijeku osnovan je logistički centar (Victualling Yard) za snabdjevanje brodova.

Brodogradilište je zatvoreno 1869., a logistički centar radio je sve do 1961.

Prva željeznica iz Londona preko Deptforda za Greenwich podignuta je 1836.

Svojevremeno je veliki industrijski pogon bila tvornica brodskih mašina, koju je osnovao inženjer John Penn (1805.- 1878.), koji je pored Deptfordske imao i tvornicu u Greenwichu.

## Reference

## Vanjske veze

* Deptford Arhivirano 2016-05-29 na Wayback Machine-u (`en`)