# Protivotrov

**Protivotrovi (antidoti)** su supstance koje sprečavaju ili poništavaju dejstvo otrova. Mogu delovati na jedan određen otrov (**specifičan** protivotrov) ili na više otrova (**nespecifičan**). Neki protivotrovi su istovremeno i otrovi, pa se moraju pažljivo koristiti.

Da bi jedan protivotrov bio efikasan mora delovati brzo, i mora sam po sebi biti dovoljno bezopasan za upotrebu.

## Mehanizam delovanja

Protivotrovi mogu sprečavati resorpciju otrova, vezivanje otrova za receptor, sintezu otrova iz relativno neotrovne supstance (letalna sinteza) ili interagovati sa otrovima na neki drugi način.

### Sprečavanje resorpcije

Metali grade nerastvorna ili slabo rastvorna jedinjenja sa helirajućim agensima (npr. EDTA), pa deluju kao protivotrovi jedni drugima. Takođe alkaloidi i tanini grade nerastvorna jedinjenja, koja se ne mogu resorbovati. Aktivni ugalj (*Carbo medicinalis*) adsorbuje na svojoj površini veliki broj supstanci, pa se koristi kao protivotrov širokog spektra dejstva.

Za uspešno lečenje protivotrovima koji sprečavaju resorpciju otrovima osnovni preduslov je brza reakcija – jednom kada otrov dospe u cirkulaciju, ovi protivotrovi prestaju da budu efikasni.

### Kompetitivna inhibicija

Kada se otrov i protivotrov vezuju za isto mesto na receptoru, govori se o **kompetitivnoj inhibiciji**. U ovom slučaju je od značaja i apsolutna doza protivotrova (v. Zakon o dejstvu masa). Primeri protivotrova koji deluju ovim mehanizmom su:

* atropin (kod trovanja organofosfatima)
* nalokson i naltrekson (kod predoziranja morfinom i drugim opijatima)
* flumazenil (kod predoziranja benzodiazepinima)
* strihnin (za barbiturate)

Protivotrovi koji deluju kompetitivnom inhibicijom efikasni su i kada je otrov već vezan za receptor. Štaviše, primenjeni samostalno (bez otrova), ovi protivotrovi mogu biti toksični sami po sebi (atropin, strihnin) ili izazvati fiziološke efekte suprotne otrovu na kojeg deluju (nalokson i naltrekson izazivaju efekte opijatne apstinentske krize).

Etanol kompetuje za isti enzim kao i metanol (alkoholna dehidrogenaza), i sprečava oksidaciju metanola u formaldehid koji je toksičan po očni nerv, a time je sprečena i oksidacija do mravlje kiseline i acidoza (koja uzrokuje smrt kod trovanja metanolom).

### Nekompetitivna inhibicija

Ako se protivotrov veže za različit receptor (ili za drugo mesto na istom receptoru) u odnosu na otrov, i pri tome sprečava otrov da proizvede fiziološki efekat ili proizvodi suprotan fiziološki efekat neutrališući dejstvo otrova, reč je o **nekompetitivnoj inhibiciji**. Tako se glukagon veže za različit receptor u odnosu na insulin i oralne antidijabetike, a deluje suprotnim mehanizmom (hiperglikemijski). Kod alergijske astme, glavni izazivač bronhospazma je histamin, a u terapiji se primenjuje adrenalin koji se vezuje za posebne receptore izazivajući bronhodilataciju i prekid gušenja. Pilokarpin se vezuje za drugo mesto na receptoru u odnosu na atropin i nekompetitivno ga inhibiše.

### Hemijska inhibicija

Neki protivotrovi deluju hemijski na otrove sprečavajući njihovo delovanje. Kod trovanja metanolom se acidoza sprečava davanjem natrijum hidrogenkarbonata, kod trovanja kiselinama se daje ižareni magnezijum oksid, a kod trovanja )ma slabe kiseline. Kod trovanja teškim metalima daju se helirajuća sredstva (penicilamin, dimerkaprol).

### Ostali mehanizmi

Pri trovanju glikozidima digitalisa daju se Fab fragmenti specifičnih antitela. Kod ujeda otrovnih životinja daje se već pripremljen antiserum koji sadrži antitela specifična za datu otrovnu životinju. Kod otrova koji sprečavaju vezivanje kiseonika za hemoglobin (cijanidi, ugljen monoksid) se primenjuje čist kiseonik (koji se onda rastvara direktno u krvi, bez potrebe da se veže za hemoglobin). Acetilcistein kao donor -SH grupa vraća antioksidativni potencijal jetri i sprečava hepatotoksično dejstvo paracetamola.

## Literatura

* Mokranjac, dr Momčilo St., *Toksikološka hemija*, Beograd, 2001.
* Grupa autora: *Farmakoterapijski vodič 3* (glavni urednik Nenad Ugrešić), Beograd 2006, ISSN 1451-4680
* Vladislav Varagić, Milenko Milošević: *Farmakologija*, Beograd 2001, ISBN 86-7222-022-6

## Povezano

* Otrov
* Letalna sinteza

## Vanjske veze