# Španski jezik

| španski |
| --- |
| español, castellano |
| Broj govornika | 500 Milijona |
| Jezična porodica | indoevropski
* romanski
	+ **španski**
 |
| Pismo | Latinica |
| Službeni status |
| Službeni | Argentina, Bolivija, Čile, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Ekvador, El Salvador, Španija, Gvatemala, Ekvatorska Gvineja, Honduras, Meksiko, Nikaragva, New Mexico (SAD), Panama, Paragvaj, Peru, Portoriko (SAD), Dominikanska Republika, Urugvaj, Venezuela |
| Priznat manjinski jezik | Andora, Sjedinjene Američke Države, Gibraltar, Zapadna Sahara |
| Regulator | Real Academia Española (Španjolska Kraljevska Akademija)
Asociación de Academias de la Lengua Española (Zajednica Akademija Španjolskog jezika) |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `es` |
| ISO 639-2 | `spa` |
| ISO 639-3 | `SPN` |

**Španski** ili **španjolski** (*español* [espaˈɲol]), ili **kastiljanski** (*castellano* [kasteˈʎano]), romanski jezik iz iberoromanske grupe. Spada u pet velikih jezika svijeta. Španjolskim govori 442.518.000 ljudi. Najveći broj živi u sljedećim zemljama: Španija, matična država (28.200.000; 1986); nadalje Meksiko 126 577 691 . (2019) ); Kolumbija 48.258.494 (2019); Argentina (45 195 777 (2020); SAD 28.100.000; 2000 popis); Venezuela 28 067 550 (2004); Peru 32 495 510 (2020); Čile (19 107 216 . (2019); Kuba 10.000.000; 1995); Ekvador 17 300 000​ 2019)); Dominikanska Republika 11.088.647 (2019); Salvador 5.900.000; 1995); Honduras 9 005 180 . (2019); Nikaragva (4.350.000; 1995); Bolivija (11 383 094 . (2019); Portoriko (3.440.000; 1996); Urugvaj 3 529 014 (2019); Kostarika 4,906.000 2017); Panama 4.100.000; 1995) Zbog raslojenosti na različite nacionalne standardne varijante španjolski jezik se u sociolingvistici klasificira kao policentrični standardni jezik, poput skoro svih drugih većih indoeuropskih jezika. Najrašireniji je jezik na svijetu poslije kineskog.

Hronološka mapa kaja pokazuje lingvističku evoluciju u jugoistočnoj EvropiŠpanjolski jezik spada u skupinu indoueropskih romanskih jezika, užu podskupinu kastiljskih jezika. Naziva se također i kastiljski (španj. *Castellano*), posebno u Južnoj Americi i u dvojezičnim zonama u Španjolskoj čije ime duguje svom porijeklu lingvističke raznolikosti španjolske regije Kastilje.

Kao i svi drugi veći evropski jezici, i španjolski je policentrični jezik čije mnogobrojne nacionalne varijante se govore u dvadesetak zemalja. Takav kakvog ga poznajemo danas, mješavina je jezika, nastala kroz stoljeća, pod utjecajem osvajača: Rimljana, Gota i Arapa.

Geografska distribucija preferencijalne upotrebe termina *kastelano* (crveno), i *španski* (plavo).

## Klasifikacija

Indoeuropski jezici **>** Italički **>** Romanska grupa **>** Romanski jezici **>** Zapadnoitalski **>** Podskupina Zapadni **>** Galo-Iberski **>** Grupa Iberoromanska **>** Grupa Iberozapadnih **>** Podgrupa Kastiljski

Antonio de Nebrija, autor knjige *Gramática de la lengua castellana*, prve gramatike modernih evropskih jezika.
## Kratak pregled španjolske fonetike

Samoglasnici

Glas koji se čuje Kako se piše

[a]= a

[u]= u

[i]= i, y (osim kad je između samoglasnika)

[o]= o

[e]= e

Specijalne kombinacije

Glasovi koji se čuju Kako se pišu

[j]= ll, y (prije samoglasnika)

[nj]= n s valom (tildom) na sebi

[rr]= rr, r (na početku sloga) -->duplo r

[ć]= ch

Suglasnici

Manje-više isti kao i hrvatski (s time da se h ne čita, te ima i još neke razlike)

Glas koji se čuje Kako se piše

[k]= qu, k, c (uvijek osim ispred e & i)

[g]= g (uvijek osim ispred e & i)

[s]= s

[th]= z, c ispred e & i (u dobrom djelu hispanog svijeta se ovo izgovara kao [s])

[b] = b, v (između samoglasnika je izgovor mekši, b koje pomalo vuče na "mješavinu" našeg b i v)

[d]= d (između samoglasnika je sličniji izgovoru engleskog th u the)

dupla slova se čitaju kao i da je samo jedno napisano

## Historija

Španjolski je jezik nastao u jugozapadnoj europskoj regiji, tada poznatoj kao **iberski poluotok**. Other authorities

### Porijeklo

Govorna područja oko 200 g. pr.Kr..
Krajem VI st.pr.Kr., Iberi, prvi stanovnici regije, počinju se miješati s Keltima, nomadskim i ratničkim plemenima koja se naseljavaju na područje Galicije u VII st.pr.Kr.. Te dvije grupe formiraju jedan narod, nazvan Keltoiberi i razvijaju jezik koji je jedna vrsta keltskog, ali ipak razjedinjen, ovisno od plemena i područja gdje se govori. Zbog toga se do dolaska Rimljana, koji započinju osvajanje poluotoka 218 g.pr.Kr., još uvijek ne može govoriti o jednoj lingvističkoj formi.

Pod rimskom vlašću poluotok postaje poznat kao Hispania. Stanovnici dolaze u kontakt s rimskim trgovcima, vojnicima te državnim službenicima i na taj način uče latinski. Kako se klasični latinski, jezik obrazovanih, u cijelom rimskom carstvu počinje miješati s jezikom starosjedilaca - u ovom slučaju, Kelta, Ibera te Kartažana - nastaje novi jezik nazvan pučki latinski (lat. latin vulgar) koji koristi osnovni model klasičnog latinskog, ali se i dalje poprilično služi riječima starosjedilačkih jezika.

### Arapski utjecaj

Latinski ostaje jezik uprave i kulture i nakon provale Vizigota u V st., plemena s istoka današnje Njemačke sve do 711 g. kada Arapi, t.j. Mauri sa sjevera Afrike (u Španjolskoj poznati kao **"los Moros"**) osvajaju skoro cijelo područje poluotoka, osim dijela današnje Galicije i Asturije. Tako se arapski jezik, t.j. mozarapski dijalekt i kultura počinje govoriti u islamskoj Hispaniji ( arap. **Al Andaluz** ), dok na krščanskom sjeveru pučki latinski ostaje i dalje narodnim jezikom, kojeg Arapi nazivaju "**lisan al ayam**", u prijevodu, strani jezik. Arapski je nakon latinskog imao najveći utjecaj na razvoj španjolskog jezika. Računa se da u modernom španjolskom, otprilike, četiri tisuće riječi ima korijen u arapskom jeziku.

Krščanska kraljevstva sa sjevera godine 1492 dolaze do potpune vojne i političke kontrole nad cijelim područjem poluotoka, zauzimanjem posljednjeg grada u arapskom posjedu, Granade. Nakon toga dolazi do naseljavanja krščanskog stanovništva te se pučki latinski vraća kao dominantan jezik.

### Standardizacija jezika

Prva etapa stardardiziranog španjolskog jezika baziranog na kastiljskom dijalektu počinje 1200. g. kada kralj Kastilje i Leona Alfons X. Mudri, poznat i kao kralj erudit (lat. učenjak), daje zadatak jezikoslovcima sa svoga dvora da prevedu Bibliju te djela iz astronomije, povijesti i prava.

Drugi značajniji trenutak u razvoju jezika koji se pretvara u književni, desilo se povijesne 1492, godine koja je označila španjolsku povijest kako Kolumbovim otkrićem Amerike i preuzimanjem Granade, što je več ranije navedeno, tako i izdavanjem prve kastiljske gramatike kojoj je bio autor Elio Antonio de Nebrija, humanista sa sveučilišta u Salamanci, koji je bio i autor hispano - latinskog rječnika sadržanog u dva sveska, naziva "Vocabularium".

## Zemljopisna rasprostranjenost

Dok se na svjetskoj listi jezika koji se najviše govore nalazi na trećem ili četvrtom mjestu (ovisno o izvorima), dotle se na listi najvažnijih jezika španjolski jezik nalazi na drugom mjestu, odmah poslije engleskog, s gotovo 400 milijuna izvornih govornika.

Iako je španjolski jezik najraspostranjeniji u Latinskoj Americi, on je zastupljen na svim kontinentima:

* **Amerika**: Službeni je u Argentini, Boliviji, Republici Čile, Kolombiji, Kostarici, na Kubi, Ekvadoru, El Salvadoru, Gvatemali, Hondurasu, Meksiku, Nikaragvi, saveznoj državi New Meksiko (SAD), Panami, Paragvaju, Peruu, u Portoriku (SAD), Dominikanskoj Republici , Urugvaju i Venezueli, ali prisutnost španjolskog jezika je također važna i u Sjedinjenim Američkim Državama, Nizozemskim Antilima, Belizeu, Trinidad i Tobagu i nekim malenim područjima Brazila, Kanade i Haitija.
* **Afrika**: Kanarski otoci, Ceuta, Melilla, i neka područja Maroka; službeni je u Ekvatorkoj Gvineji i Zapadnoj Sahari. Od 11. listopada 2001. španjolski jezik je jedan od službenih jezika Afričke Unije, zajedno sa *arapskim*, *francuskim*, *engleskim*, *portugalskim* i *svahili*.
* **Antartik**: Argentina, Čile, Španjolska i Peru su ustanovili baze na tom dijelu svijeta
* **Europa**: službeni je u Španjolskoj, a također se govori u Andori i Gibraltaru. Jezgre iseljenika su također u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, Češkoj Republici i Švicarskoj. Jedan je od službenih jezika Europske unije
* **Australija**: sedmi je jezik koji se najviše govori (cca. 97.000 prema popisu iz 2001), u velikoj većini su to iseljenici sa španjolskog govornog područja
* **Azija**: malobrojni iseljenici u Saudijskoj Arabiji, manjina na Filipinima (2.658 prema popisu iz 1990.), Izrael (100.000 do 160.000), nešto iseljenika u Japanu, Kuvajtu i Turskoj (20.000-30.000).
* **Oceanija**: Sveukupno oko 3.000 govornika na Rapanui (Uskršnji Otoci (Čile)). Na Guamu i Marijanskim otocima španjolski jezik je izumro te se nalazi u nekim pojavnim oblicima lokalnih jezika

| Zemlje poredane po abecedi
 | Broj govornika
 |
| --- | --- |
| 1. Andora (40.000)
2. Argentina (41,248,000)
3. Australija (150.000)
4. Belize (130.000)
5. Bolivija (7,010.000)
6. Brazil (19,700.000)
7. Čile (15,795.000)
8. Dominikanska republika (8,850.000)
9. Ekvador (10,946.000)
10. Ekvatorijalna Gvineja (447.000)
11. Filipini (2,900.000)
12. Finska (17.200)
13. Francuska (2,100.000)
14. Gvatemala (8,163,000)
15. Gvajana (198.000)
16. Haiti (1,650.000)
17. Honduras (7,267.000)
18. Italija (455,000)
19. Izrael (160.000)
20. Japan (500,000)
21. Južna Koreja (90.000)
22. Kanada (272.000)
23. Kina (250.000)
24. Kolumbija (45,600.000)
25. Kostarika (4,220.000)
26. Kuba (11,285.000)
27. Libanon (2,300)
28. Maroko (86.000)
29. Meksiko (106,255.000)
30. Nikaragva (5,503.000)
31. Njemačka (410.000)
32. Panama (3,108,000)
33. Paragvaj (4,737.000)
34. Peru (26,152.265)
35. Portoriko (4,017.000)
36. Rumunjska (7.000)
37. Rusija (1,200.000)
38. Salvador (6,859.000)
39. Sjedinjene Američke Države (41,000.000)
40. Španija (44,400.000 )
41. Švedska (39.700)
42. Turska (29.500)
43. Ujedinjeno Kraljevstvo (900.000)
44. Urugvaj (3,442.000)
45. Venezuela (26,021.000)
46. Zapadna Sahara (341.000)
 | 1. Meksiko (106,255.000)
2. Kolumbija (45,600.000)
3. Španija (44,400.000)
4. Argentina (41,248.000)
5. Sjedinjene Američke Države (41,000.000)
6. Peru (26,152.265)
7. Venezuela (26,021.000)
8. Brazil (19,700.000)
9. Čile (15,795.000)
10. Kuba (11,285.000)
11. Ekvador (10,946.000)
12. Dominikanska republika (8,850.000)
13. Gvatemala (8,163.000)
14. Honduras (7,267.000)
15. Bolivija (7,010.000)
16. Salvador (6,859.000)
17. Nikaragva (5,503.000)
18. Paragvaj (4,737.000)
19. Kostarika (4,220.000)
20. Portoriko (4,017.000)
21. Urugvaj (3,442.000)
22. Panama (3,108.000)
23. Filipini (2,900.000)
24. Francuska (2,100.000)
25. Haiti (1,650.000)
26. Rusija (1,200.000)
27. Ujedinjeno Kraljevstvo (900.000)
28. Japan (500.000)
29. Italija (455.000)
30. Ekvatorijalna Gvineja (447.000)
31. Njemačka (410.000)
32. Zapadna Sahara (341.000)
33. Kanada (272.000)
34. Kina (250.000)
35. Gvajana (198.000)
36. Izrael (160.000)
37. Australija (150.000)
38. Belize (130.000)
39. Južna Koreja (90.000)
40. Maroko (86.000)
41. Andora (40.000)
42. Švedska (39.700)
43. Turska (29.500)
44. Finska (17.200)
45. Rumunjska (7.000)
46. Libanon (2.300)
 |
| Teško je odrediti točan broj španskih govornika, jer svi stanovnici zemalja gdje je španski službeni jezik ga ne govore. Isto tako većina govornika španskog u SAD se služi i engleskim.
 |

## Španjolski ili kastilski

U Španjolskoj se izraz španjolski jezik koristi u usporedbi sa jezicima van Španjolske . U usporedbi sa jezicima u Španjolskoj koristi se izraz kastilski jezik. Za vrijeme diktature Francisca Franca jezik se službeno nazivao "španjolski" te je službena uporaba lokalnih romanskih jezika bila zabranjena. Zbog toga se u nekim dijelovima španjolske izraz "španjolski jezik" smatra uvredljivim.

## Odnos sa drugim jezicima

Španski je blisko srodan sa drugim Zapadno iberijskim romanskim jezicima, uključujući Asturijski, Aragonski, Galicijski, Ladino, Leonski, Mirandski i Portugalski.

Uglavnom se podrazumeva da govornici portugalskog i španskog mogu da kominciraju, mada sa varirajućim stepenima poteškoća. Međusobna razumljivost pismenog španskog i portugalskog jezika je nešto veća, pošto su poteškoće govornih formi u većoj meri bazirane na na fonologiji nego na gramatičkim i leksičkim razlikama. *Ethnologue* daje procene leksičke sličnosti između srodnih jezika u obliku procentualnih vrednosti. Za španski i portugalski ta vrednost je 89%. Italijanski s druge strane, mada je fonološki sličniji španskom, ima leksičku sličnost od 82%. Uzajamna razumljivost između španskog i franskuskog ili između španskog i rumunskog je još niža, sa procenjenim leksičkim sličnostima od 75% i 71%, respektivno. Razumevanje španskog od strane govornika francuskog koji nisu strudirali jezik je znatno niža, sa procenjenom vrednošću od 45%. Generalno je, zahvaljujući zajedničkim svojstvima sistema pisanja romanskih jezika, interlingvalno razumevanje pisane reči veće nego oralne komunikacije.

## Povezano

* Evropski španski
	+ Poluostrvski španski
		- Kastiljanski španski
		- Andaluzijski španski
	+ Ostrvski španski
		- Kanarski španski
* Policentrični standardni jezik

## Reference

## Literatura

* Abercrombie, David (1967). *Elements of General Phonetics*. Edinburgh: Edinburgh University Press.
* Cressey, William Whitney (1978). *Spanish Phonology and Morphology: A Generative View*. Georgetown University Press. ISBN 0878400451.
* Dalby, Andrew (1998). *Dictionary of Languages: The Definitive Reference to More Than 400 Languages*. Columbia University Press. ISBN 0-231-11568-7.
* Eddington, David (2000). „Spanish Stress Assignment within the Analogical Modeling of Language”. *Language* (Language) **76** (1): 92–109. DOI:10.2307/417394. JSTOR 417394. Arhivirano iz originala na datum 2013-07-08. Pristupljeno 2015-04-18.
* Ginsburgh, Victor; Weber, Shlomo (2011). *How Many Languages Do We Need?: The Economics of Linguistic Diversity*. Princeton University Press. ISBN 978-0-691-13689-9.
* Harris, James (1967). „Sound Change in Spanish and the Theory of Markedness”. *Language* (Language) **45** (3): 538–52. DOI:10.2307/411438. JSTOR 411438.
* Jensen, John B. (1989). „On the Mutual Intelligibility of Spanish and Portuguese”. *Hispania* **72** (4): 848–852. JSTOR 343562.
* Martínez-Celdrán, Eugenio; Fernández-Planas, Ana Ma.; Carrera-Sabaté, Josefina (2003). „Castilian Spanish”. *Journal of the International Phonetic Association* **33** (2): 255–59. DOI:10.1017/S0025100303001373.
* Ladefoged, Peter; Johnson, Keith (2010), *A Course in Phonetics* (6th izd.), Boston, Massachusetts: Wadsworth Publishing, ISBN 978-1-4282-3126-9
* Moreno Fernández, Francisco; Otero, Jaime (2008), *Atlas de la lengua española en el mundo*, Barcelona: Ariel
* Penny, Ralph (2000). *Variation and Change in Spanish*. Cambridge University Press. ISBN 0-521-78045-4.
* (XLS) *Population by age, both sexes, annual; estimate for 2012*, UN
* Rubino, Carl (2008), „Zamboangueño Chavacano and the Potentive Mode.”, Michaelis, Susanne, *Roots of Creole Structures: Weighing the Contribution of Substrates and Superstrates*, Amsterdam: Benjamins, pp. 279–299, ISBN 9027252556
* "The Rise of Spanish: Hats Off." *The Economist*. June 1, 2013.
* Ursula Klenk: *Einführung in die Linguistik: Spanisch.* GOEDOC - Dokumenten- und Publikationsserver der Georg-August-Universität Göttingen, (2008) DOI:10.3249/webdoc-1933
* Helmut Berschin, Julio Fernández-Sevilla, Josef Felixberger: *Die Spanische Sprache. Verbreitung, Geschichte, Struktur.* 3. Aufl., Georg Olms, Hildesheim / Zürich / New York 2005, ISBN 3-487-12814-4
* Annegret Alsdorf-Bollee, Ingrid Neumann-Holzschuh: *Spanische Sprachgeschichte.* 5. Auflage. Klett, Stuttgart 2009.
* Wolf Dietrich, Horst Geckeler: *Einführung in die spanische Sprachwissenschaft: Ein Lehr- und Arbeitsbuch.* 5. Auflager. Schmidt, Berlin 2007.
* Arnim Gassner: *Das altspanische Verbum.* Niemeyer, Halle 1897
* Johannes Kabatek, Claus D. Pusch: *Spanische Sprachwissenschaft.* Narr Francke Attempto, Tübingen 2009, ISBN 978-3-8233-6404-7.
* Petrea Lindenbauer, Michael Metzeltin, Margit Thir: *Die romanischen Sprachen. Eine einführende Übersicht.* Egert, Wilhelmsfeld 1995.
* Michael Metzeltin: *Las lenguas románicas estándar. Historia de su formación y de su uso.* Academia de la Llingua Asturiana, Uviéu 2004
* Ralph Penny: *A History of the Spanish Language.* Cambridge University Press 2002, ISBN 0-521-80587-2. (Teildarstellung „google-books“ [1])
* Antonio Tovar: *Einführung in die Sprachgeschichte der Iberischen Halbinsel: das heutige Spanisch und seine historischen Grundlagen.* 3. Auflage. Narr Francke Attempto, Tübingen 1989.
* Gesina Volkmann: *Weltsicht und Sprache. Epistemische Relativierung am Beispiel des Spanischen.* Narr Francke Attempto, Tübingen 2005, ISBN 3-8233-6101-5.
* Andreas Wesch: *Grundkurs Sprachwissenschaft Spanisch.* 5. Auflage. Klett, Stuttgart 2006.
* André Höchemer: *Man spricht Spanisch! Spanische Wortschätze auf gut Deutsch*. Verlag Winfried Jenior, Kassel 2011.
* Manuel Seco, Olimpia Andrés, Gabino Ramos: *Diccionario fraseológico documentado del español actual. Locuciones y modismos españoles.* Aguilar lexicografía, Madrid 2004, ISBN 84-294-7674-1
* Michael Metzeltin: *Erklärende Grammatik der romanischen Sprachen.* Praesens, Wien 2010.
* Michael Metzeltin: *Gramática explicativa de la lengua castellana. De la sintaxis a la semántica.* Praesens, Wien 2009.
* Günter Holtus, Michael Metzeltin, Christian Schmitt (Hrsg.): *Lexikon der Romanistischen Linguistik.* 12 Bände. Niemeyer, Tübingen 1988–2005; Band VI,1: *Aragonesisch/Navarresisch, Spanisch, Asturianisch/Leonesisch.* 1992.
* Hugo Kubarth: *Das lateinamerikanische Spanisch.* 1987.
* Steve Pagel: *Spanisch in Asien und Ozeanien.* Lang, Frankfurt am Main 2010.
* Hans-Dieter Paufler: *Lateinamerikanisches Spanisch.* 1977.
* Volker Noll: *Das amerikanische Spanisch.* 2001.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **category:Spanish language** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Španski jezik** |
|  | Wikiteka ima izvorni tekst o temi: **no** |
|  | Potražite natuknicu Category:Spanish language u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
|  | Wikiknjige imaju materijala o temi: Subject:Spanish language |
|  | Na Wikicitatu postoji zbirka citata o temi: no |

* Španski jezik na Projektu Open Directory
* (Spanish) *Diccionario [Dictionary of the RAE]* (official Spanish language dictionary), Real Academia Española .
* „Spanish”, *Languages*, The BBC .
* Spanish to English Speng.
* *Spanish evolution from Latin*, Mertsahinoglu .
* *Size and nature of the Spanish vocabulary*, About, arhivirano iz originala na datum 2013-04-30, pristupljeno 2015-04-18 .
* *Free Spanish to English translation*, UK: Transfree, arhivirano iz originala na datum 2015-02-06, pristupljeno 2015-04-18 .
* USA Foreign Service Institute Spanish basic course
* [ Arhivirano 2017-08-08 na Wayback Machine-u] Arhivirano 2017-08-08 na Wayback Machine-u prijevod