Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Michael DeBakey

|  |
| --- |
| **Majkl Debejki** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | (1908-septembra-07)7. septembra 1908. Lejk Čarls
 |
| Smrt
 | 11. jula 2008. (dob: 99) Hjuston
 |

**Majkl Elis Debejki** (engleski: *Michael E. DeBakey*; 7. 9. 1908 — 11. 7. 2008) bio je svetski poznat hirurg, inovator i medicinski obrazovni radnik. Debejki je bio profesor Bejlor medicinskog fakulteta u Hjustonu, Teksas, i direktor Centra za srce Debejki.

Debejki je izumeo mnoge instrumente i naprave koje su unapredile kardiovaskularnu hirurgiju i pomogle pacijentima. Dok je još bio na studijama 1932. godine izumeo je pumpu, koja je postala glavni deo mašine koja se koristi tokom operacija na otvorenom srcu, preuzimajuhi funkcije pluća i srca.

To je bio samo početak mnogih inovacija. Hirurški zahvati koje je Debejki razvio nekada su bila čuda medicine, a danas su uobičajeni u većini bolnica. On je prvi radio na razvijanju veštačkog srca i srčanih pumpi kako bi pomogao pacijentima koji čekaju na transplantacije.

Pomogao je i u izradi više od 70 hirurških instrumenata.

Nagrađen je počasnim doktoratom.

## Reference

## Vanjske veze

* Odeljenje hirurgije Debejki
* Metodistički centar za srce Debejki Arhivirano 2008-11-22 na Wayback Machine-u
* Preminuo najpoznatiji svetski kardiolog Majkl Debejki Arhivirano 2019-04-13 na Wayback Machine-u
# Amityville, New York

| Amitivil *Amityville* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Njujork
 |
| Okrug
 | Safok
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 9.523
 |
| Gustina stanovništva
 | 148,8 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 6 m
 |
| Površina
 | 6,4 km²
 |
| Kopnena površina
 | 5,4 km²
 |
| Vodena površina
 | 1,0 km²
 |
|   |
| AmitivilAmitivil (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 631
 |
| ZIP kod
 | 11701, 11708
 |
| FIPS kod
 | 2044
 |

**Amitivil** (engleski: *Amityville*) je grad u američkoj saveznoj državi Njujork.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 9.523, što je 82 (0,9 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 7.530 (79,8 %)
 | 7.096 (74,5 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 806 (8,5 %)
 | 922 (9,7 %)
 |
| Azijati
 | 121 (1,3 %)
 | 169 (1,8 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 867 (9,2 %)
 | 1.249 (13,1 %)
 |
| Ukupno
 | 9.441
 | 9.523
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Amityville, New York** |

* United States Census Bureau
# Posednutost

**Posednutost** ili **opsjednuće** je, prema vjerovanjima nekih religija, stanje u kojem vlast nad čovjekom preuzima demon ili Sotona.

## Hrišćansko tumačenje

### Simptomi

Egzorcizam
"Đavolsko opsjednuće" prema Crkvi, označava izravno cjelinu psihofizičkih pojava, neobičnih i uznemirujućih, što otkrivaju u osobi nazočnost jedne druge osobe obilježene crtama Sotone. Osoba koja je opsjednuta može pokazivati određene simptome kao što su promjena ličnosti koja se očituje u stanjima krize kada se kod osoba mijenja izraz lica, zvuk i boja glasa. Stanje svijesti najčešće je isključeno i osoba se nakon napada opsjednutosti ničega ne sjeća. Takva osoba pokazuje stanje *agresivnost*i koje je izraženo bijesnim psovkama, neobuzdanim nasiljem i napadima bjesnila koje je često popraćeno besramnim ponašanjem. Svaki spomen svetoga i sakralnoga izaziva strah, odbijanje i prijezir.

Mogu se pojaviti i druge tegobe koje se obično izražavaju neprestanom mučninom, čestim glavoboljama, malaksalošću i općom nezainteresiranošću. Opsjednuće može biti toliko da pregazi majčinski instinkt i majka može jednostavno odbaciti svoju djecu. Vjeruje se da tako teški slučajevi sotonskog djelovanja kao što je opsjednuće mogu nastati ako je opsjednuti kao dijete proklet, ili su njegovi preci bili u vezi s magijom, ili je pak sam dozvao đavla ili je s đavlom sklopio savez.

### Egzorcizam

U slučajevima opsjednuća Crkva primjenjuje egzorcizam, kao obred što ga vrši svećenik s posebnom dozvolom biskupa, a u cilju osloađanja osobe od utjecaja Zloga.

## Opsjednuće i znanost

Ne postoje znanstveni dokazi da se radi o natprirodnom događaju. Psihijatrija kao znanost ovakve fenomene klasificira u mentalne poremećaje.

## Povezano

* Egzorcizam

## Vanjske veze

* Opsjednuće Arhivirano 2006-02-13 na Wayback Machine-u
# Ljetna univerzijada 1987.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| **XIV. Ljetna univerzijada** |
| --- |
|
Logotip |
| **Grad domaćin:** | Zagreb
 |
| **Zemlja domaćin:** |  JUG, danas  HRV
 |
| **Otvaranje:** | 8. srpnja 1987.
 |
| **Zatvaranje:** | 19. srpnja 1987.
 |
| **Broj država:** | 122
 |
| **Broj športova:** | 12
 |
| **Broj natjecatelja:** | 6423
 |

 |

**XIV. Ljetna univerzijada** održana je u Zagrebu od 8. srpnja do 19. srpnja 1987. godine.

Nastupili su športaši iz 122 država svijeta, bilo je prijavljeno 6423 sudionika. Pamtimo je po simpatičnom logotipu i maskoti *Zagiju* Nedjeljka Dragića i po športskim objektima koji su tada sagrađeni (Košarkaški centar Dražen Petrović službeno je otvoren 30. lipnja 1987.) ili renovirani.

Otvorenje Univerzijade umjetnički je oblikovao hrvatski etnolog, etnokoreograf i etnokoreolog Ivan Ivančan.

## Tablica medalja

| Mjesto
 | Nacija
 | **Zlato** | **Srebro** | **Bronca** | Ukupno
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  SAD
 | 27 | 29 | 14 | 70
 |
| 2. |  Sovjetski Savez
 | 25 | 32 | 21 | 78
 |
| 3. |  RUM
 | 21 | 12 | 10 | 43
 |
| 4. |  ITA
 | 12 | 8 | 10 | 30
 |
| 5. |  KIN
 | 9 | 9 | 12 | 30
 |
| 6. |  JUG
 | 7 | 7 | 5 | 19
 |
| 7. |  DRNJ
 | 5 | 3 | 5 | 13
 |
| 8. |  MAĐ
 | 5 | 2 | 5 | 12
 |
| 9. |  NIZ
 | 3 | 10 | 8 | 21
 |
| 10. |  SRNJ
 | 3 | 5 | 5 | 13
 |
| 11. |  BUG
 | 3 | 4 | 1 | 8
 |
| 12. |  JAP
 | 3 | 3 | 6 | 12
 |
| 13. |  UK
 | 3 | 1 | 4 | 8
 |
| 14. |  POLJ
 | 3 | 1 | 2 | 6
 |
| 15. |  KUB
 | 1 | 3 | 2 | 6
 |
| 16. |  ČEH
 | 1 | 2 | 1 | 4
 |
| 17. |  GRČ
 | 1 | 2 | 0 | 3
 |
| 18. |  AUS
 | 1 | 1 | 0 | 2
 |
| 18. |  BEL
 | 1 | 1 | 0 | 2
 |
| 18. |  NZL
 | 1 | 1 | 0 | 2
 |

## Izvori

## Vanjske veze

* Van Mecanovic: Zagreb Welcomes the XIVmer Universiade Arhivirano 2010-12-08 na Wayback Machine-u
* Univerzijada ‘87. – drugi ilirski preporod
* U Beogradu nisu htjeli da Dražen otvori Univerzijadu
# Messier 13

| M 13 Kuglasti skup |
| --- |
|
Kuglasti skup Messier 13 snimljen 80mm teleskopom  |
| **Otkriće** |
| **Položaj** Epoha J2000 |
| Zviježđe
 | Herkul
 |
| Udaljenost
 | 25,100 ly  (7,700 pc)
 |
| Rektascenzija
 | 16h 41m 42.0s |
| Deklinacija
 | +36° 28′ 00.0″
 |
| **Izgled na našem nebu** |
| Prividna magnituda
 | 5.80
 |
| Prividne dimenzije (V) | 20.0' x 20.0'
 |
| **Stvarne osobine objekta** |
| **Ostalo** |
| Druge oznake
 | NGC 6205
 |

Kuglasti skup M13, fotografija kroz 250 mm teleskop.
**Messier 13** (M13 ili NGC 6205) također *Veliki Herkulov Skup* je kuglasti skup otkriven 1714. godine.
Skup je otkrio Edmond Halley, Charles Messier ga je uvrstio u katalog 1. lipnja 1764. godine.

## Svojstva

Messier 13 se nalazi u zviježđu Herkul, na udaljenosti od 25,100 ly. Prividni promjer skupa je 20' što na toj udaljenosti
odgovara linearnim dimenzijama od 146 ly.
Skup se sastoji od nekoliko stotina tisuća zvijezda. Prema njegovoj jezgri, koncentracija zvijezda je 500 puta veća nego u okolici Sunčeva sustava.
Dosad su u skupu otkrivene 33 promjenjive zvijezde od kojih je najsjajnija zvijezda V11 sa prividnim sjajem od + 11.95 magnituda.
Messier 13 se kroz prostor kreće brzinom od 245.6 km/s i trenutno nam se približava.
Godine 1974. radioteleskop u Arecibu je poslao poruku poruku mogućim stanovnicima neke planete u skupu.

## Vidljivost

Messier 13 je poznat po ljepoti kada se promatra teleskopom.
Njegov prividni sjaj iznos +5.8 magnituda što znači da ga je moguće vidjeti golim okom u tamnim noćima, daleko od ulične rasvjete.
Lako ga je primijetiti u dvogledu kao sjajnu mutnu mrlju. U manjim teleskopima moguće je nazrijeti granulaciju pri rubovima, teleskopi s objektivima
od 100 – 150 mm razlučuju najsjajnije zvijezde pri rubovima. Veći teleskopi, s objektivima od 200 do 250 mm razlučuju rubove i djelomično jezgru.
Veliki amaterski teleskopi mogu u potpunosti razlučiti skup.
Zanimljiva pojava su 4 regije siromašne zvijezdama u skupu i mogu se uočiti vizualno.

## Vanjske veze

* Filip Lolić
* Skica M13

|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**
 |
|

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110
 |

 |
# Pub

**Pub** (fonetski: **pab**; skraćeno od engleskih riječi *public house* odnosno javna kuća) je ugostiteljski objekt tipičan za Ujedinjeno Kraljevstvo, Irsku, Kanadu, Australiju, Novi Zeland i druge države na koje je utjecala britanska kultura.

Pubovi su mjesta gde se konzumira široka lepeza alkoholnih pića, pa ćemo u većini naći više vrsta piva, whiskeya, rakija itd. Pubovi su također vrlo važna okupljališta, pogotovo u manjim mjestima gdje su središta društvenog života, na neki način slična crkvama. Pubovi se kulturološki razlikuju od barova, caffea i pivnica. Svaki pub ima svoje stalne goste koji svoj pub nazivaju lokalnim i obično je u blizini njihovog doma ili posla.
# IRA

**IRA (Irska republikanska armija)** - ovo ime može se odnositi na više organizacija:

* Originalna IRA ili Stara IRA (Original IRA, Old IRA) 1919-1921 - Nekadašnji Irski dobrovoljci. Borila sa u Anglo-irskom ratu kao vojska Irske republike i Irskog parlamenta. Posle potpisivanja Anglo-irskog sporazuma, raspala se na:

- one koji su podržavali Sporazum; oni su se nazivali Narodnom vojskom i ostali su uz Majkla Kolinsa

- protivnike sporazuma, koji su nastavili sebe da nazivaju IRA.

* IRA (1922-1969) - protivnici Anglo-irskog sporazuma u građanskom ratu 1922-23. Nastavili svoje aktivnosti sve do 1969 kada su se raspali na Zvaničnu IRA-u (marksističko krilo) i Provizornu IRA-u (kako su se kasnije nazvali), koja je bila tradicionalistički i militantno orijentisana.
* Zvanična IRA (Official IRA) (1969-1973) - prekinuli vatru 1973. iz ideoloških razloga, i od tada nisu aktivni.
* Provizorna IRA (Provisional IRA) (1969 - danas) - tradicionalističko krilo; danas najveće republikansko paravojno telo. Kada se kaže IRA, obično se misli na ovaj ogranak.
* Continuity IRA (IRA Kontinuiteta ili Dosledna IRA) (1994 - danas) - relativno mala grupa koja se odvojila od Provizorne IRA-e 1986. jer se protivila tome da Šin Fejn uđe u Dáil Éireann, odnosno donji dom Irskog parlamenta.
* Prava IRA (Real IRA) (1998 - danas) - relativno mala grupa koja se odvojila od Provizorne IRA-e 1998. jer se protivila prekidu vatre.
# Kocka, kocka, kockica

**Kocka, kocka, kockica** je obrazovna televizijska serija Televizije Beograd emitovana od 1974. do 1993. i ponovo 2005. sa Brankom Milićevićem u glavnoj ulozi. Snimljeno je više od 250 epizoda.

## Nastanak

Redakcija obrazovnog programa Televizije Beograd je 1972. godine započela istraživanja po vrtićima, razgovarajući sa vaspitačima i decom, da bi došlo do prave formule za dečju seriju. Koncept prve epizode emitovane 27. novembra 1974. pripreman je godinu dana. Prvi urednik bio je Ljubiša Bogićević, a scenarista Ljubiša Đokić.

Posle deset epizoda, emisija je postala monotematska. Urednica potonjih epizoda sve do 1993. bila je Biserka Pejović.

## Format

Cilj emisije je bio da kroz igru odgovori na što više dečjih pitanja. Branko Kockica je delovao kao vaspitač deci koja bi učestvovala u snimanju emisije.

Emisija je karakteristična po svom žargonu i uzrečicama. Na primer, Milićević se uvek obraća deci sa „drugari“, a kolektivni uzvik im je „tata-ta-tira“.
# Takeo Miki

| Takeo Miki |
| --- |
| 三木 武夫 |
| Takeo Miki |
|  |
| 41. premijer Japana |
| **Na položaju** 9. decembar 1974 – 24. decembar 1976 |
| Monarh | Shōwa |
| Prethodi | Kakuei Tanaka |
| Slijedi | Takeo Fukuda |
|  |
| Lični detalji |
| Rođenje | (1907-marta-17)17. marta 1907. Awa, Tokushima, Japan |
| Smrt | 14. novembra 1988. (dob: 81) Tokyo, Japan |
| Politička stranka | Liberalna demokratska partija |
| Supružnik/ci | Mutsuko Miki (1940–1988; njegova smrt) |
| Alma mater | Univerzitet Meiji University of Southern California |
| Potpis |  |

**Takeo Miki** (japanski: 三木 武夫, *, Miki Takeo*?; 17. mart 1907 – 14. novembar 1988) bio je japanski političar, koji je od 1974. do 1976. godine služio kao premijer Japana.

Političku je karijeru započeo u predratnom periodu, nakon boravka u SAD gdje je bio studirao na Univerzitetu Južne Kalifornije. Godine 1937. je prvi put izabran u Dijetu, gdje će ostati do smrti. Na izborima 1942. godine, jedinima održanim za vrijeme rata, je izabran kao nezavisni kandidat, odnosno jedan od rijetkih koji nije pripadao vladajućoj militarističkoj stranci Udruženje za pomoć carskoj vladavini, te je bio jedan od rijetkih koji se nastojao suprostaviti politici generala Tojoa.

Poslije rata se priključio strankama od koje će 1955. nastati Liberalna demokratska partija. Sa vremenom je stekao reputaciju "čistunca", odnosno nesklonost korupciji koja je karakterizirala većinu njegovih stranačkih drugova. Kao takav je, iako je njegova frakcija unutar LDP bila slaba, izabran za nasljednika Kakueija Tanake koji je 1974. godine bio prisiljen podnijeti ostavku zbog korupcijskog skandala.

Iako je i sam Miki bio iznenađen izborom, odmah se dao na posao reformiranja LDP, te je počeo istraživati zloglasnu aferu Lockheed. Time je protiv sebe okrenuo gotovo cijelu stranku, i mnoge zavađene frakcije su se udružile jedino s ciljem da ga se riješe. Iako je Miki bio popularan u narodu, njegova stranka je na izborima 1976. godine izgubila apsolutnu većinu te bila prisiljena koalirati sa nezavisnim zastupnicima. Miki je preuzeo odgovornost za to, i podnio ostavku. Naslijedio ga je Takeo Fukuda.

## Reference
# Mamutica

*Za ostale upotrebe, pogledajte Mamutica (razvrstavanje).*
**Mamutica** u Travnom
Stepenice prema platou ispred **MamuticeMamutica**, najveća zgrada (po obujmu) u Zagrebu i Hrvatskoj, a također se ubraja među najveće stambene zgrade u Europi. Nalazi se u Novom Zagrebu, u kvartu Travno.

## Izgradnja

Izgrađena je 1974. prema projektu prof. Đure Mirkovića. Cijelo je zdanje dugačko oko 240 m, visina iznosi 70 m i ima 20 katova. U njoj stanuje oko 5000 ljudi u 1212 stanova. Ukupna vrijednost joj je 135,7 milijuna eura.

## TV-serija

Mamutica je poznata i kao mjesto radnje istoimene TV-serije, koja se emitira na programu HRT-a od 2008. godine.
# Stagflacija

**Stagflacija** je stanje privrede koje karakteriše opšti skok cena (Inflacija) uz pad proizvodnje. Odatle i dolazi ime ove pojave, stagnacija + inflacija = stagflacija.

Postoje dvije „škole“ mišljenja zbog čega dolazi do stagflacije. Jedan je kada dođe do povećane tražnje određenog resursa (te stoga i rasta cijene istog) a čija nestašica u isto vrijeme izaziva i pad proizvodnje. Kao primjer se navodi skok cijena nafte na svjetskom tržištu 1973. godine, jer je poznato da cijena nafte ulazi u cijenu gotovo svakog proizvoda, dok je zbog nedostatka iste pala proizvodnja. Ovdje je upitna efikasnost mjera i instrumenata koji se koriste za zaštitu od inflacije, jer oni direktno utiču na stanje privrede i slobodno tržište (npr. administrativne cijene). Drugi primjer je kombinovani efekat instrumenata koje koristi narodna banka (štampanje gotovog novca koje izaziva inflaciju) zajedno sa mjerama ekonomske politike koje sprovodi vlada (pretjerano uplitanje na tržište rada i cijene, što dovodi do pada proizvodnje). Zajedno, ovo dovodi do pada vrijednosti domaće monete koje nije propraćeno rastom proizvodnje, što dovodi do stagflacije.

Dvije glavne škole ekonomije (Kejnzijanska i Čikaška) su imale različite poglede u vezi stvari koje izazivaju stagflaciju. Kejnzijanci su zastupali viđenje koje se oslanjalo na Filipsovu krivu, istorijski koncept u ekonomiji, gdje postoji Trade off inflacije i nezaposlenosti, gdje povećanje inflacije dovodi do smanjenja nezaposlenosti, i obrnuto. Ta teorija je doživjela krah početkom sedamdesetih u Americi, upravo pojavom stagflacije. Sa druge strane Čikaška škola (Monetaristi), na čelu sa Fridmenom i Felpsom zastupala viđenje o takozvanoj prirodnoj stopi nezaposlenosti. Monetarijance i njihova shvatanja o liberalnom i deregulisanom tržištu je takođe demantovala stvarnost krizom svjetskog finansijskog tržišta koje je počelo krizom tržišta nekretnina u SAD 2007. godine.

## Literatura

* Homer, Sidney; Sylla, Richard Eugene; Sylla, Richard (1996). *A History of Interest Rates*. Rutgers University Press. ISBN 978-0-8135-2288-3. Pristupljeno 2008-10-27
# Evropsko vijeće

*Ne treba miješati sa Vijećem Evrope i Vijećem Evropske unije.*
**Europsko vijeće** (engleski *The European Council*) sastanak je predsjednika država ili predsjednika vlada država članica Europske unije.

Europsko vijeće razvilo se iz povremenih sastanaka na vrhu (*summita*) predsjednika država i vlada država članica Europske ekonomske zajednice 1960-tih godina. Ovakvi sastanci postali su od 1975. godine redovita praksa dva puta godišnje na inicijativu tadašnje francuskog predsjednika Valéry Giscard d'Estainga (prvi se održao u Dublinu za vrijeme irskog predsjedanja Vijećem EU). Formalno je priznat 1986. godine Jedinstvenim europskim aktom (*Single European Act*).

Čelnici država ili vlada zemalja Europske unije sastaju se najmanje dva puta u godini (lipanj, prosinac, a po potrebi još najviše dva puta kako bi raspravljali na neformalnim sastancima o pojedinim temama) zajedno s predsjednikom Europske komisije kako bi raspravljali o pitanjima bitnim za Uniju, te dali političke poticaje za daljnje aktivnosti. To političko tijelo ima ključnu ulogu u usuglašavanju interesa i stajališta država članica.

Unutar Vijeća osobito je istaknuta uloga predsjednika Vijeća. Tu funkciju svakih šest mjeseci obnaša predsjednik one države koja predsjedava Europskom unijom.

Vijeće može donositi pravno obvezujuće akte, a tada se smatra da ih je donijelo Vijeće EU u sastavu predsjednika država ili vlada budući da samo Europsko vijeće nije formalo tijelo koje može samo donosit odluke. Ono to rijetko čini.

Kada Ustav Europske unije stupi na snagu, Europsko vijeće će konačno biti pravno priznato kao jedno od tijela u institucionanoj strukturi Europske unije. Također rotirajuće predsjedništvo biti će zamjenjeno funkcijom Predsjednika EU s mandatom od dvije i pol godine.

Europsko vijeće ne treba miješati s Vijećem Europske unije (koje se naziva još i Vijećem ministara EU) koje je zasebno tijelo Europske unije, niti s Vijećem Europe, koje je zasebna međunarodna organizacija sa sjedištem u Strasbourgu, odvojena od EU.
# Augusto Pinochet

| Augusto Pinochet
 |
| --- |
|  |
|

---

30. predsjednik Čilea
 |
| Mandat 17. prosinca 1974. – 11. ožujka 1990.
 |
| Prethodnik
 | Salvador Allende
 |
| Nasljednik
 | Patricio Aylwin
 |
|

---

Predsjedavajući vojne junte u Čileu
 |
| Mandat 11. rujna 1973. – 11. ožujka 1981.
 |
| Prethodnik
 | *uspostavljeno* |
| Nasljednik
 | José Toribio Merino
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 25. studenog 1915.  Valparaíso, Čile
 |
| Smrt
 | 10. prosinca 2006.  Santiago, Čile
 |
| Supružnik
 | Lucía Hiriart (1943-2006) |
| Zanimanje
 | vojnik, političar
 |
| Vjera
 | katolicizam
 |
|

---

Potpis
 |
|  |

**Augusto Pinochet Ugarte** ili **Augusto Pinoče** (25. 11. 1915., Valparaiso - 10. 12. 2006) je bio bivši diktator u Čileu.

Rodio se u Valparaisu, a zbog svoje je vojne službe često putovao po zemlji. Ima petero djece.

Bio je vođa četveročlane vojne hunte koja je 11. 9. 1973. s vlasti svrgnula socijalističkoga predsjednika Allendea. Njene prve godine su obilježene masovnim hapšenjima, mučenjima i brutalnim likvidacijama ljevičara.

Predsjednik Čilea bio je od 1973. do 1990. godine. Njegov Čile i Argentina Jorgea Videle bile su na rubu otvorenog rata zbog pograničnih otoka. Ipak sukob se smirio razumnim dogovorima. Miru je najviše pridonio izaslanik pape Ivana Pavla II.

Pinochetov režim je, s druge strane, proveo radikalni program neoliberalnih ekonomskih reformi pod pokroviteljstvom Čikaške škole i poznatog ekonomista Miltona Friedmana. Tom programu se pripisuje procvat čileanske ekonomije i prosperitet zbog koga je Čile 1980-ih odudarao od ostalih zemalja Latinske Amerike.

Nakon silaska s vlasti je 1998. godine uhapšen u Londonu pod optužbom za mučenje španskih državljana. Iz zdravstvenih razloga mu je dozvoljen povratak u Čile, gdje su se protiv njega do smrti vodili komplicirani sudski postupci.
# Ciklona

Ciklona nad Islandom 4. 9. 2003.
Ciklona i anticiklona
**Ciklona** ili **ciklon** je područje sniženog atmosferskog tlaka u odnosu na okolinu. Označava se slovom N (ili C). Zrak u tom polju struji od rubova prema središtu, zbog koncentracije počinje se izdizati i hladiti, te nastaju uvjeti za nastanak oborina. Ciklona donosi promjenjivo vrijeme i oborine. U cikloni je tlak zraka obično niži od 1013 hPa. Zrak se u ciklonama kreće u smjeru suprotnom od kretanja kazaljke na satu (za sjevernu Zemljinu polutku). Fizikalno, ciklona nastaje djelovanjem Coriolisove sile na zračne mase.

Na vrijeme u Hrvatskoj najviše utječe Genovska ciklona koja nastaje u istočnom Sredozemlju, točnije u Genovskom zaljevu. Postoji također Islandska ciklona koja djeluje cijele godine (zbog golfske struje). Donosi nešto toplije vrijeme u odnosu na prethodne dane. Postoje isto tako i stacionirane ciklone, tj. ciklone koje se dulje zadržavaju nad nekim područjem. Takve ciklone obično donose nestabilnost na više od tri dana.

U Evropi se ciklone uglavnom kreću od zapada prema istoku, ali ima i odstupanja. Prije ciklone obično zapuše slabo do umjereno jugo ili jugozapadnjak, a dva do tri dana prije njenog dolaska na nebu se mogu uočiti visoki oblaci cirusi, koji su inače nositelji lošeg vremena. Pred prolazak ciklone zapuše obično hladniji vjetar sa sjevera ili sa sjeverozapada i to zbog širenja anticiklonalnog grebena i dolaska ljepšeg vremena. Postoje i tropske ciklone koje se javljaju u Pacifiku i obično donose jake kiše i prati ih olujan vjetar koji nerijetko doseže brzinu od 150 km/h. Takve ciklone se javljaju između lipnja i listopada. Tropske ciklone se mogu razviti i u uragane samo ako za to postoje uvjeti, ali najčešće nestaju približavajući se obalnom području. Zbog takvih ciklona svake godine nastaju milijunske štete i život izgubi na tisuće ljudi.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Ciklona** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Ciklona** |