# Oskar Herman

| Oskar Herman |
| --- |
| ekspresionizam - apstraktna umjetnost |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | (1886-marta-17)17. marta 1886. Zagreb, Austro-Ugarska |
| Smrt | 18. januara 1974. (dob: 87) Zagreb, SFR Jugoslavija |
| Opus |
| Polje | slikarstvo |

**Oskar Herman** (rođena: Oskar Hermann) (Zagreb, 17. 3. 1886 – Zagreb, 18. 1. 1974), jugoslavenski slikar. Jedan od slavne minhenske četvorke; Kraljević, Račić, Becić, *Herman*, koja se zove slikari minhenskog kruga, i za koje se tvrdi da su osnivači "Hrvatske moderne".

## Biografija

Oskar Herman je rođen 17. 3. 1886 u Zagrebu, u židovskoj porodici Danijela i Jozefine Hermann. Otac mu je bio trgovac i skupljača narodnih rukotvorina. Oskaru je majka umrla kada je imao četiri godine. Odrastao je uz tri sestre i jednog brata. 1892 godine Oskar je upisao donjogradsku nižu pučku dječačku školu. Razred je pohađao s Josipom Račićem. 1894 godine propao je posao njegova oca Danijela što je uzrokovalo probleme u obitelji. 1896 godine prešao je u gornjogradsku zagrebačku gimnaziju. Poslije je upisao višu trgovačku školu jer je otac Danijel želio da Oskar postane trgovac.

### Studije

1903 Oskar je nakon mature odlučio postati slikar, te je napustio obiteljski dom i upisao slikarsku školu Konrada Filipa. 1904 godine Oskar se preselio u Minhen, nakon što je dobio stipendiju Odjela za bogoštovlje i nastavu Zemaljske vlade Kraljevine Hrvatske i Slavonije u Zagrebu. Oskar se nakon priprema u slikarskoj školi Antona Ažbea upisao na Akademiju likovnih umjetnosti u Minhenu. Upisao se u crtačku klasu prof. Johanna Hartericha. Tijekom studija je prijateljovao sa Josipom Račićem i Romanom Kramsztykim. Tijekom studija prihvatio je teze Juliusa Meier-Graefea o nedjeljivom jedinstvu prošlosti i živoga suvremenog slikarstva. 1905 godine, u doba predsjednik minhenske secesije, postao je učenik Huga Freiherra von Habermanna. Od 1907 do 1910 godine, kad je završio studij na Akademiji likovnih umjetnosti u Münchenu, polazio je i slikarske satove kod prof. Karla Rauppa i Petera Halma. Još u toku studija, 1908 godine, je prvi put izlagao u dvorani Obrtne škole u Zagrebu.

1909 godine Oskar je upoznao Juliusa Meier-Graefea, jednog od najutjecajnijih promicatelja suvremene umjetnosti u Njemačkoj toga doba. Rezultat tog poznanstva je Oskarovo dugogodišnje kopiranje dvaju Maréesovih slika. 1911 odputovao je u Beč, 1912 u Švicarsku, Belgiju i Veliku Britaniju (London) gdje je posjećivao izložbe.

### Prvi svjetski rat

Početkom Prvog svjetskoga rata Oskar se vratio u Zagreb. Kao ograničeno sposoban, 1915 je upućen u zagrebačku kasarnu Austro-Ugarske vojske, gdje je 1918 završio vojni rok.

### Period Kraljevine

Nakon rata ponovno je otišao u Minhen gdje je, uz kraće boravke u Parizu i Berlinu, živio sve do 1933 godine. Od 1919 kontinuirano je samostalno izlagao na izložbama minhenske nove secesije. Oskar se u Minhenu afirmirao, izlagao je po ostalim gradovima Njemačke, te je postao član minhenskog sindikalnog udruženja likovnih umjetnika. 1922 godine Oskar je u Zagrebu zatražio domovnicu novouspostavljene Kraljevine Srbije, Hrvatske i Slovenije. 1924 Oskaru je umro otac, te se on nakratko vratio u Zagreb i Beograd. Potom je boravio u Francuskoj i Italiji. Dolaskom nacista na vlast 1933 godine, Oskar se je vratio u Zagreb. Povratak u Zagreb je bio za Oskara korjenito prijeloman. S minhenskom slikarskom kulturom se nije uklopio u aktualne zagrebačke trendove, pa kad je 1934 u Umjetničkom paviljonu u Zagrebu priredio samostalnu izložbu, likovna kritika ga nije razumijela, te je negativno pisaka o njegovu slikarstvu.

### Drugi svjetski rat

Oskar Herman - Zbjeg, ratni crtež iz 1944.
Tijekom Drugog svjetskog rata, tj. dolaskom ustaša na vlast, Oskar se sklonio u Karlovac. Odande je prebjegao u Ljubljanu, ali je već 1941. (ili 1942) interniran u logor Ferramonti-Tarsia na jugu Italije.

Po oslobođenju iz logora tj. kapitulacijom Italije početkom septembra 1943, Oskar se prvo priključio partizanskim jedinicama Italije u Apuliji. Potom se priključio koloniji slikara partizana u Cozzanu kod Gorice.

Po povratku u domovinu, raspoređen je u Kulturno-umjetničkom odjelu ZAVNOH-a na oslobođenom teritoriju Hrvatske. Sudjelovao je u organizaciji izložbe umjetnika partizana u Splitu.

### Period SFRJ

Po oslobođenju Jugoslavije, 1945, Oskar se vratio u Zagreb u svoj stan-atelje u Martićevoj 14b/IV. Zaposlio se kao kustos u Modernoj galerij, u kojoj je radio do umirovljenja 1949. 1946 sudjelovao je na UNESCO-voj izložbi u Parizu, a 1947 na velikoj izložbi "Slikarstvo i kiparstvo naroda Jugoslavije 19. i 20. stoljeća".

Oskar je 1940-ih skratio obiteljsko prezime Hermann u Herman.

11. 1. 1974 Oskar je tijekom slikanja pretrpio moždani udar. Prevezen je u zagrebačku Vojnu bolnicu, gdje je 18. 1. iste godine umro. Pokopan je u obiteljskoj grobnici na Mirogoju. Bio je oženjen za Miru Svježić-Herman.

## Počast

1954 priređena mu je retrospektivna izložba u Muzeju za umjetnost i obrt, a 1971 velika retrospektivna izložba u zagrebačkom Umjetničkom paviljonu. 1955 nagrađen je Nagradom grada Zagreba, a 1960 odlikovan Ordenom zasluga za narod I. reda. Grafički zavod Hrvatske mu je posthumno objavio 1978 veliku monografiju autora Borisa Kelemena i Grge Gamulina. 1966 nagrađen je nagradom "Vladimir Nazor" za životno djelo. Na II. trijenalu jugoslavenskog crteža u Somboru, 1971 godine, dobio je prvu nagradu.

Oskar je bio samozatajan umjetnik izvan svih klanova, tako da je vrlo kasno prihvaćen i shvaćen, on je samotnjački krenuo novim umjetničkim stazama moderne. Redovito je izlagao u Minhenu od 1914 do 1927. Samostalno je izlagao u Zagrebu, Splitu, Osijeku, Somboru, Beogradu i Parizu.

## Izložbe

### Samostalne

* 1963 - Galerija Umjetnina Split
* 1994 - Galerija likovnih umjetnosti Osijek
* 2006 - Muzej moderne umjetnosti Dubrovnik
* 2007 - Muzej suvremene umjetnosti Zagreb
* 2010 - Izložba 340 slika Oskara Hermana iz ranijeg razdoblja do zadnje slike 1974

### Grupne

* 1973 - Umjetnicki paviljon Zagreb
* 2006 - Muzej suvremene umjetnosti Skopje
* 2007 - Muzej suvremene umjetnosti Dubrovnik
* 2008 - Muzej suvremene umjetnosti Dubrovnik
* 2009–10 - Umjetnički paviljon Zagreb

### Stalne javne postave

* Muzej suvremene umjetnosti Dubrovnik
* Muzej moderne i suvremene umjetnosti Rijeka
* Zavičajni muzej Rovinj
* Galerija umjetnina Split
* Muzej suvremene umjetnosti Zagreb
* Muzej suvremene umjetnosti Skopje

## Reference

## Literatura

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Portal Narodnooslobodilačke borbe Jugoslavije
 |

* Romano, Jaša (1980). *Jevreji Jugoslavije 1941-1945: žrtve genocida i učesnici narodnooslobodilačkog rata*. Beograd: Jevrejski Istorijski Muzej, Saveza jevrejskih opština Jugoslavije.
* Snješka Knežević, Aleksander Laslo (2011). *Židovski Zagreb*. Zagreb: AGM, Židovska općina Zagreb. ISBN 978-953-174-393-8.