Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lov

**Lov** je naziv za metode i načine uzgoja, zaštite i lova divljači. Obuhvaća tražaranje, pramatranje, prbribrojavanje, uzgoj, prihranjivanje, slijeđenje, odstrijel, hvatanje žive divljači, puštanje umjetno (u uzgajalištu) uzgojene divljači u lovišta.

## Povijest lova

##### Kameno doba

* Starije kameno doba ili protolitik: lovac je nomad, lovi sjekirom, kopljem, klopkama i jamama
* Srednje kameno doba ili miolitik: lovi se hvatanjem
* Mlađe kameno doba ili neolitik: lov postaje sekundarni izvor hrane i privilegija

##### Brončano doba

* lov i stočarstvo preuzimaju dominaciju

##### Željezno doba

* lov na konju kopljem
* lov lukom i strijelom
* lov prigonom na mreže u Iliriku
* lov lovnim pticama u Aziji

##### Antika

* lov služi za stjecanje ratnih vještina
* u Rimskom Carstvu, jedino robovi ne smiju loviti

##### Srednji vijek

* glavno oružje luk i strijela
* veliki skupni lovovi kao predigra za ratne pohode
* pojava prvih propisa
* prva puška se pojavljuje u 14. stoljeću
* potiskuju se klasični načini lova

##### Novi vijek

* nestašica lovnih životinja
* prekretnica godine 1848., uvode se zakonski propisi i zabrane
* godine 1893. prvi Zakon o lovu u Hrvatskoj
* uvode se pravila ponašanja drobe

## Načini lova

* pojedinačni lov
* skupni lov - lov prigonom, pogonom i ostali oblici skupnog lova

## Povezano

* Ribolov

## Vanjske veze
# Sojenica

Sojenice u Mjanmaru
**Sojenice** su kuće ili naselja u poplavnim i močvarnim krajevima ili na plićacima uz obale rijeka, jezera ili mora, podignute na deblima radi zaštite od poplava, neprijatelja, divljih zvijeri i sl.

U prošlosti sojenice su bile karakterističan oblik naselja u našim nizinskim krajevima.
# Koliba

| Koliba
 |
| --- |
| Crtež tipične kolibeCrtež tipične kolibe
 |
|  |

**Koliba** je generičko ime za najednostavniji tip građevine - skloništa od nevremena i zvijeradi.

Kolibe se grade i pokrivaju od priručnih materijala; drva, kamena, blata, trave, mahovine, lišća...

## Historija

Ljudi grade kolibe još od paleolita, dok su one iz Grčke, Sicilije, Iberijskog poluotoka i Bliskog istoka bile sagrađene od kamenih blokova ili nepečenog blata, one po Balkanu i čitavom pojasu umjerene klime građene su od drva najčešće kao pojate uplitanjem grana i kasnijim ispunjavanjem rupa lišćem, travom, glinom i sličnim materijalima.

Najstarije kolibe na livadama Centralne Evrope bile su vrlo duge, čak do 42 metra, dovoljno velike da se u njih smjesti čitav rodovski klan zajedno sa stokom. Kasnije su ove komunalne kolibe, ustupile mjesto manjim, dugim od 7,5 do 10 m, konačno u kasnijim neolitskim vremenima gradile su se grupe malih jednosobnih koliba.

Kolibe se grade i danas, najčešće za privremeni smještaj, kao što rade nomadski stočari, planinari, pustinjaci, ali i kao trajni stanovi u siromašnim zemljama. Postoji i trend u suvremenoj ekološki osvještenoj arhitekturi ponovnog građenja malih koliba, kao najfunkcionalnijeg i najekonomičnijeg oblika stanovanja.

## Galerija slika

* Koliba od drva
* Koliba od kamena iz Ekstremadure
* Koliba od blata iz Južne Afrike
* Ruševine kolibe od blata

## Reference

## Vanjske veze

* *Kuća koja se montira poput Ikeinog nameštaja* (`sh`)
* *Prelijepa planinarska koliba* Arhivirano 2017-05-03 na Wayback Machine-u (`sh`)
# L

| **Slova srpskohrvatske abecede** |
| --- |
| A a | B b | C c | Č č | Ć ć | D d | Dž dž | Đ đ | E e | F f |  |
| G g | H h | I i | J j | K k | L l | Lj lj | M m | N n | Nj nj |  |
| O o | P p | R r | S s | Š š | T t | U u | V v | Z z | Ž ž |  |

**L** je 16. slovo srpskohrvatske abecede. Označava lateralni likvidni dentalni suglasnik. Znači i:

* u glagoljici broj 50
* rimski broj 50
* u biologiji ime Carla von Linnéa (L.)
* u fizici oznaku za induktivnost (L)
* u SI sistemu litra, posebno dopuštena jedinica za zapreminu, (=dm3);
* međunarodnu automobilsku oznaku za Luksemburg

## Historija

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
| Proto-semitsko L
 | Feničko lamed
 | Grčko lambda
 | Etruščansko L
 | Rimsko L
 |
# Uran (mitologija)

| Uran |
| --- |
| bog neba, Otac Nebo. |
|  |
| Roditelji | (1) Nikta. (2) Geja. (3) Eter i Hemera. |
| Supružnik | Geja, ljubavnica Talasa. |

**Uran** (grč. **Οὐρανός**, *Ouranós*) je primordijalni grčki bog neba, Otac Nebo. On ima nekoliko pandana u drugim religijama.

## Etimologija

Etimologija Uranovog imena: Uranovo ime znači "nebo", a potječe od grčke riječi "kapati" ili "vlažiti". Ime Uranovog rimskog pandana Cela također znači "nebo", a od njegovog je imena izvedena talijanska riječ za nebo. Po Uranu je nazvan planet Uran i element uranij.

## Stvaranje svemira

### *Teogonija*

Grčki pjesnik Heziod opisuje u svojoj *Teogoniji* stvaranje svemira i bogova. Tako kaže da je na početku nastala prelijepa Geja, Majka Zemlja, božica plodnosti. Ona je "bez slatkog saveza ljubavi" sama rodila Urana, zvjezdano nebo, koji joj je jednak da pokriva nju, brda i jalovu dubinu Mora, Ponta. Geja i Uran su bili vrlo zaljubljeni i dobili su mnogo djece – lijepe Titane i Titanide, ali i ružne jednooke Kiklope i storuke Hekatonhire. Kad ih je Uran vidio, razbjesnio se. Zatvorio je Kiklope i Hekatonhire u podzemlje, Gejinu utrobu. Ali Geja je zavoljela Kiklope i Hekatonhire unatoč izgledu pa se naljutila. Naredila je najmlađem Titanu Kronu da svrgne svog oca. Stvorila je za njega srp. On je uzeo srp i čekao da Uran dođe spavati s Gejom. Kron je tada izašao iz zasjede i srpom odsjekao Uranove testise i bacio ih u more, a iz njih je nastala prelijepa Afrodita. Nakon toga, Uran više nema nikakvu ulogu, a drži ga Titan Atlant, po Zeusovoj zapovijedi. Zeus je Uranov unuk. Uran i dalje može proricati. Uranova su djeca i Melije, Erinije i Giganti.

### Ostali zapisi

Kod Orfeja su Uran i Geja brat i sestra. Rodila ih je božica noći – Nikta. Odgajala ih je u jednoj pećini. Ciceron tvrdi da je Uran sin Etera i Hemere, koji su nastali iz Kaosa.

## Potomstvo

Uran ima potomke s Gejom i morskom božicom Talasom, koja mu je rodila Afroditu, dok je u drugom mitu Afrodita nastala iz Uranovih spolnih organa.

Giorgio Vasari: Kastriranje Urana, freska, palača Vecchio
* S Gejom:
	+ Kiklopi
		- Arg
		- Bront
		- Sterop
	+ Hekatonhiri
		- Briarej
		- Kot
		- Gig
	+ Titani
		- Kej
		- Krij
		- Kron
		- Hiperion
		- Japet
		- Mnemozina
		- Okean
		- Feba
		- Reja
		- Tetija
		- Teja
		- Temida
	+ Giganti
	+ Erinije
	+ Melije

## Pandani

Uranovi pandani:

* Rimska mitologija
	+ Cel
* Hinduizam
	+ Varuna
* Maorska mitologija
	+ Ranginuji (Otac Nebo)

## Vanjske veze

* Uran u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Uran u grčkoj mitologiji
# Čeljabinsk

Čeljabinsko kazalište
Trag meteorita na nebu iznad Čeljabinska, 15. veljače 2013.
**Čeljabinsk** (ruski **Челябинск** [tɕɪˈlʲæbʲɪnsk]), ruski grad, smješten istočno od gorja Urala. Upravno je središte Čeljabinske oblasti. Zemljopisni mu je položaj od 55°03′N, 61°08′E do 55°19′N, 61°17′E.

Broj stanovnika: 1.078.300 (2002.)

Tvrđava, *Čeljaba*, po kojoj grad nosi ime, je sagrađena na ovom mjestu 1736.; grad je utjelovljen 1781..

Čeljabinsk je jedan od velikih industrijskih središta Ruske federacije. Prevladava teška industrija.

Tijekom drugog svjetskog rata, Staljin je odlučio preseliti mnogo ruske tvorničke proizvodnje, za ju odmaknuti od nadirućih snaga Trećeg Reicha — a Čeljabinsk je bio jedan od tvorničkih gradova izgrađenih poprilično od ničega u to vrijeme.

Gradić je postojao prije ovoga današnjeg grada. Može ga se vidjeti u središtu grada.

Nekoliko iznimno velikih pogona za proizvodnju tenkova T-34 i raketnih lansera Kaćuša je bilo u Čeljabinsku, po čemu je dobio ime "Tenkograd".

Nuklearna nesreća koja se zbila 1957. u Majaku (to je tvornica za reobradu atomskog goriva) je ozbiljno naškodila pučanstvu, iako ne toliko koliko poznatija Černobilska nesreća.

Od 2004. godine, u gradnji je sustav podzemne željeznice.

## Čeljabinski meteorit

Na grad je pao meteorit 15. veljače 2013. godine. Dogodila se eksplozija uzrokovana malim asteroidom KEF-2013, koji je uletio u atmosferu i pritom eksplodirao na oko 30 do 50 kilometara visine. Eksplozija je uzrokovala udarni val, koji je nekoliko trenutaka nakon eksplozije razbio prozore po gradu i oštetio oko 3000 građevina. Razbijeno staklo i udarni val ozljedili su oko 1200 osoba koje su pomoć potražile u lokalnim bolnicama.

## Zanimljivosti

Na grbu grada je - deva!

## Reference

## Vanjske veze

* Čeljabinska stranica
* Zemljovid Čeljabinska na MultiMap.com-u
* Satelitska slika Čeljabinska. Obratite pozornost na zagađena područja u sjevernom dijelu (čeličana) i južnom dijelu (Čeljabinska tvornica traktora i elektrana).
# Uralske planine

**Ural** (ruski: Урал) je planina visoka 1.895 metara i duga 2.100 kilometara, koja se prostire u pravcu sever-jug u središtu zapadne Rusije.

Zajedno sa rekom Ural, planina Ural deli evroazijsku kontinentalnu masu na dva nejednaka dela (kontinenta): Aziju (43,8 mil. km²) i Evropu (10,4 mil. km²).

## Geografija

Karta Urala
Prizor sa subpolarnog Urala
Ural se nalazi između Istočnoevropske ravnice na zapadu i Zapadnosibirske ravnice na istoku. Na severu počinje od obale Karskog mora, koje je deo Arktičkog okeana, kod Jekaterinburga dostiže svoju naveću širinu, a završava se na reci Ural između Orenburga i Orska, blizu severne granice Kazahstana.

Arktička ostrva Vajgač i Nova Zemlja se smatraju produžetkom planine Ural. Severna trećina Urala je paralelna reci Ob.

Ural prolazi kroz predele tri klimatske zone, a na njemu izviru mnoge reke. Najvažnije od njih su:

* u Evropi: Belaja, Pečora i Kama
* u Aziji: pritoke Tobola, Irtiša i Oba
* na granici: Ural

Planina Ural se po svojoj dužini od 2100 kilometara deli na 5 sekcija od severa ka jugu:

* *Polarni Ural*: sgš = 69-66°, igd = 67-62°; severno od vrha Narodnaja (1895 m), najvišeg vrha Urala
* *Subpolarni Ural*: sgš = 66-64°, igd = 62-59°; u blizini vrha Narodnaja
* *Severni Ural*: sgš = 64-59°, igd = oko 59°; južno od vrha Narodnaja do Serova
* *Srednji Ural*: sgš = 59-56°, igd = 58-61°; između Serova i Čeljabinska
* *Južni Ural*: sgš = 56-52°, igd = 60-57°; između Čeljabinska i Orska

## Gradovi

Najvažniji gradovi u oblasti planine Ural su:

Na evropskoj, zapadnoj, strani:

* Sever i centar: Vorkuta, Inta, Pečora
* Jugozapad: Solikamsk, Beresniki, Perm, Ufa, Salavat

Na azijskoj, istočnoj, strani (Sibir):

* Centar: Serov, Jekaterinburg, Kamensk-Uralski
* Jugoistok: Čeljabinsk, Magnitogorsk
* Jug: Orenburg, Orsk

Jekaterinburg, glavni grad Uralskog federalnog okruga, smatra se nezvaničnom prestonicom oblasti planine Ural.

## Rudarstvo

Na srednjem i južnom Uralu postoji niz rudnika: gvožđa (Magnitogorsk), platine, soli, uglja, nafte, gasa i dragocenog minerala malahita.

Rudno bogatstvo je doprinelo razvoju centara teške industrije u Permu, Jekaterinburgu i Magnitogorsku.

## Vanjske veze

* Planina Ural
# Kilometar

**Kilometar** (simbol: **km**) je jedinica za dužinu jednaka sa 1000 metara (iz grčke reči *khilia* = hiljada i *metro* = brojati/mera). Približno je jednak sa 0,621 milja, 1094 jarde ili 3281 stopom.

Unikod ima simbole za "km" (㎞), za kvadratni kilometar (㎢) i za kubni kilometar (㎦); međutim, oni su korisni samo u *CJK* tekstovima, gde su jednaki u veličini kineskim karakterima.

hektometar << **kilometar** << megametar

## Povezano

* red veličina
* SI, SI prefiks
* milja, verst
# Prozor

**Prozor** (ponistra), je otvor na zgradi ili kući, obično na zidu, ali može biti i krovni. Namena mu je da propusti svetlost (služi da se prostorijama obezbedi dovoljna količina prirodnog svetla tokom dana) i da se vrši provetravanje zatvorenog prostora kroz njega. Deo prozora je prozirna površina kroz koju svetlost može da prođe.

Prozori mogu biti otvorivi, neotvorivi (fiksni) i slepi. Ovi prvi se sastoje od okvira (rama) i krila, kod ovih drugih postoji samo okvir koji je zastakljen, a treći pojam označava prozore koji su zazidani, ali se vide na fasadi ili u unutrašnjosti zgrade. Prozor se, u savremenom građevinarstvu, zastakljuje staklom (jednoslojnim ili višeslojnim), kao i drugim (polu)providim materijalima (npr. polikarbonatnom plastikom). U prošlosti su se prozori na kućama „zastakljivali“ tankim kožama, jer je staklo bilo skupo i nedostupno. Staklo se koristilo samo na dvorcima ili crkvama (gde je obično ugrađivano u vidu vitraža).

Prema broju krila, prozori se dele na jednokrilne, dvokrilne, trokrilne itd. Krila mogu biti jednostruka, dupla i dvostruka (krilo na krilo). Savremeni prozori su najčešće sa jednostrukim krilima, ali su krila i okviri profilisani tako da omoguće odlično zaptivanje, kako zahvaljujući svom obliku, tako i zahvaljujući zaptivkama od gume ili EPDM. Krila mogu biti obrtna ili klizna.

Materijal za izradu okvira i krila može biti drvo, plastika (obično PVC) ili metal (obično aluminijum ili čelik), a da bi se zadovoljili savremeni zahtevi građevinske fizike i arhitektonskog oblikovanja, prave se i od kompozitnih profila (npr. kombinacije metala i drveta).

Uz osnovne delove prozora, za njihovu konstrukciju (kod otvorivih) neophodan je i okov, gde spadaju šarke i mehanizam za zatvaranje. Prozori mogu imati i dodatne delove: spoljne i unutrašnje roletne, kapke (žaluzine), senila i sl.

## Povezano

* Defenestracija

## Reference
# 1862 Apollo

| 1862 Apollo
 |
| --- |
|   |
| Klasifikacija
 | Apolo asteroid
 |
| **Orbitalni podaci** |
| Epoha
 | JD 2455200,5 (2010-Jan-04,0)
 |
| Ekscentricitet
 | 0,5599377413
 |
| Velika poluosa
 | 1,4702437030 AJ
 |
| Perihel
 | ,64699876475 AJ
 |
| Afel
 | 2,2934886414 AJ
 |
| Inklinacija
 | 6,3529886849
 |
| Longituda uzlaznog čvora
 | 35,738918907
 |
| Argument perihela
 | 285,84875393
 |
| Orbitalni period
 | 651,15206012
 |
| **Fizički parametri** |
| Apsolutna magnituda
 | 16,25
 |
| Period rotacije
 | 3,065 sati
 |
| Geometrijski albedo
 | 0,25
 |
| B-V indeks
 | 0,819
 |
| U-B indeks
 | 0,481
 |
| Tolenov spektralni tip
 | Q
 |
| SMASSII spektralni tip
 | Q
 |
| **Ostalo** |
| Otkriće
 | Reinmuth, K., Heidelberg (024), 24. april 1932.
 |

**1862 Apollo** je Apolo asteroid. Približan prečnik asteroida je 1,5 km,
a srednja udaljenost asteroida od Sunca iznosi 1,470 astronomskih jedinica (AJ).

Inklinacija (nagib) orbite u odnosu na ravan ekliptike je 6,352 stepeni, a orbitalni period iznosi 651,152 dana (1,782 godinu). Ekscentricitet orbite asteroida iznosi 0,559.
Apsolutna magnituda asteroida iznosi 16,25 a geometrijski albedo 0,25.

Asteroid je otkriven 24. aprila 1932. godine.

## Povezano

* Asteroid
* Asteroidni pojas

## Vanjske veze

* JPL stranica za dinamiku solarnog sistema
* Orbitalni elementi asteroida sa orbitom bliskom Zemlji Arhivirano 2009-07-09 na Wayback Machine-u
* Asteroidi i male planete, univerzitet Harvard
* JPL podaci o asteroidu

|  |
| --- |
| Asteroidi
 |
| Spisak asteroida (1—499) • Spisak asteroida (500—999) • Spisak asteroida (1000—1499) • Spisak asteroida (1500—1999) • Spisak asteroida (2000—2499) • Spisak asteroida (2500—2999) • Spisak asteroida (3000—3499) • Spisak asteroida (3500—3999) • Spisak asteroida (4000—4499) • Spisak asteroida (4500—4999)
 |
# Orbita

Orbita kretanja planeta oko Sunca je elipsa
Kao pojam u fizici, **orbita** je put koje jedno telo čini oko drugog tela dok je pod uticajem neke sile. Orbite je prvi izučavao Johan Kepler koji je otkrio Keplerove zakone o kretanju planeta (v. Drugi Keplerov zakon).

Orbite mogu biti kružne, parabolične, eliptične, hiperbolične, a planete kruže oko Sunca po elipsi (vidi ekscentricitet).

Svaka orbita je određena sa orbitalnim elementima koji tačno opisuju orbitu, kao i položaj tela na njoj. Orbitalnih elemenata ima šest i oni su:

* ekscentricitet
* velika poluosa
* inklinacija
* longituda uzlaznog čvora
* argument perihela
* prava anomalija
# Astronomska jedinica

Astronomska jedinica
**Astronomska jedinica** (**AJ**) (engleski: *astronomical unit (**AU**)*; simbol: **au** ili **ua**), astronomska je jedinica za duljinu, jednaka prosječnoj udaljenosti
Zemlje od Sunca.

## Vrijednost

Trenutno prihvaćena vrijednost je 149.597.870.691 ± 30 metara (približno 150 milijuna kilometara). Međunarodni ured za utege i mjere predlaže za oznaka za astronomsku jedinicu bude "ua".

## Područje korištenja

Često se koristi u astronomiji za međuplanetska rastojanja u okviru Sunčevog sistema ili drugih planetarnih sistema. Za međuzvjezdana rastojanja koriste se veće jedinice: svjetlosna godina i parsek.

## Povezano

* Parsek
* Svjetlosna godina
# Satelit

**Satelit** može označavati:

* Prirodni satelit, nebesko tijelo koje se nalazi u orbiti drugog nebeskog tijela
* Umjetni satelit ili vještački satelit, uređaj koji kruži u orbiti oko Zemlje
* *Satelit* (pjesma), pjesma grupe Smak

Nebesko Telo koje se okrece oko neke planete naziva se Satelit.
# 1566 Icarus

| 1566 Icarus
 |
| --- |
|   |
| Klasifikacija
 | Apolo asteroid
 |
| **Orbitalni podaci** |
| Epoha
 | JD 2455200,5 (2010-Jan-04,0)
 |
| Ekscentricitet
 | 0,8269434697
 |
| Velika poluosa
 | 1,0778149972 AJ
 |
| Perihel
 | ,18652292365 AJ
 |
| Afel
 | 1,9691070708 AJ
 |
| Inklinacija
 | 22,836758861
 |
| Longituda uzlaznog čvora
 | 88,047356983
 |
| Argument perihela
 | 31,339341130
 |
| Orbitalni period
 | 408,70952613
 |
| **Fizički parametri** |
| Apsolutna magnituda
 | 16,9
 |
| Period rotacije
 | 2,273 sati
 |
| Geometrijski albedo
 | 0,51
 |
| B-V indeks
 | 0,774
 |
| U-B indeks
 | 0,520
 |
| **Ostalo** |
| Otkriće
 | Baade, W., Palomar (675), 27. jun 1949.
 |

**1566 Icarus** je Apolo asteroid. Približan prečnik asteroida je 1,0 km,
a srednja udaljenost asteroida od Sunca iznosi 1,077 astronomskih jedinica (AJ).

Inklinacija (nagib) orbite u odnosu na ravan ekliptike je 22,836 stepeni, a orbitalni period iznosi 408,709 dana (1,118 godinu). Ekscentricitet orbite asteroida iznosi 0,826.
Apsolutna magnituda asteroida iznosi 16,9 a geometrijski albedo 0,51.

Asteroid je otkriven 27. juna 1949. godine.

## Povezano

* Asteroid
* Asteroidni pojas

## Vanjske veze

* JPL stranica za dinamiku solarnog sistema
* Orbitalni elementi asteroida sa orbitom bliskom Zemlji Arhivirano 2009-07-09 na Wayback Machine-u
* Asteroidi i male planete, univerzitet Harvard
* JPL podaci o asteroidu

|  |
| --- |
| Asteroidi
 |
| Spisak asteroida (1—499) • Spisak asteroida (500—999) • Spisak asteroida (1000—1499) • Spisak asteroida (1500—1999) • Spisak asteroida (2000—2499) • Spisak asteroida (2500—2999) • Spisak asteroida (3000—3499) • Spisak asteroida (3500—3999) • Spisak asteroida (4000—4499) • Spisak asteroida (4500—4999)
 |
# Promjer

**Promjer**, **prečnik** ili **dijametar** je pojam u geometriji koji označava duljinu prave crte koja prolazi kroz središte kružnice i čiji krajevi se nalaze na crti kružnice. On je ujedno i skup polovišta međusobnmo paralelnih tetiva. Ukoliko znamo promjer kružnice, možemo izračunati i površinu kruga unutar kružnice koristeći slijedeću formulu:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
gdje slovo **d** označava promjer (lat. diametar), a π (čita se "Pi") je iracionalan broj koji iznosi približno 3.14.

**Polumjer** (*radijus*) je polovica promjera, odnosno udaljenost od središta kružnice do crte kružnice.
# Inklinacija

Inklinacija (**i**)
**Inklinacija** je kut između neke zadane ravnine i referentne ravnine (najčešće ekliptika ili ekvator matičnog tijela) i izražava se u stupnjevima (°).

U astronomiji su od interesa slijedeće inklinacije:

* Nagib osi

- kut između osi rotacije nekog tijela i osi njegove orbitalne ravnine)
* Inklinacija prema ekliptici.

- kut između orbite nekog planeta i ekliptike. Nagib osi Zemlje uzrokuje Godišnja doba
* Inklinacija prema ekvatoru planeta

- kut između orbite nekog satelita i ekvatora matičnog planeta
### Orbite

Inklinacija je jedan od 6 orbitalnih parametara koji u potpunosti opisuju oblik i orijentaciju orbite nebeskog tijela.

U Sunčevom sustavu, inklinacija (*i* na slici 1, dolje) orbite planeta je definirana kao kut između orbitalne ravnine planeta i ekliptike (orbitalna ravnina Zemlje). Inklinacije se može mjeriti i naspram drugih referentnih ravnina, npr. Sunčevog ekvatora, orbitalne ravnine Jupitera (kao najvećeg planeta Sunčevog sustava), no za promatrača sa Zemlje, ekliptika je najpraktičniji odabir.

Inklinacija orbita prirodnih ili umjetnih satelita se mjeri u odnosu na ekvatorijalnu ravninu tijela u čijoj su orbiti.

* Inklinacija od 0° znači da satelit obilazi matično tijelo u njegovoj ekvatorijalnog ravnini, u smjeru rotacije planeta.
* Inklinacija od 90° znači da je satelit u polarnoj orbiti, pa satelit prolazi i iznad polova planeta.
* Inklinacija od 180° znači da satelit obilazi matično tijelo u njegovoj ekvatorijalnog ravnini, ali u smjeru obrnutom od rotacije planeta, dakle retrogradno.

## Proračun

Inklinacija i drugi orbitalni parametri
U astrodinamici, **inklinacija** WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 se može izračunati na slijedeći način:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2

gdje je:

* WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 is z-komponenta od WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 ,
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 je vektor orbitalnog momenta okomit na orbitalnu ravninu.

## Poveznice

* Nagib osi
* Promjena nagiba orbite
# Ikar

Dedal i **Ikar**
Čarls Pol Landon, 1799**Ikar** ili **Ikarus** (antgrč. Ίκαρος [*Íkaros*], latinski: *Icarus*), je Dedalov sin, u grčkoj mitologiji. Sa ocem se spasao iz ropstva na Kritu, pomoću krila napravljenih od voska i perja.

## Mitologija

Kada je Dedal završio sa izgradnjom lavirinta, Minos je, da bi ga sprečio da se istina o lavirintu proširi, zatvorio Dedala, a i kontrolisao je sve brodove i sve puteve. Da bi se oslobodio i napustio ostrvo, Dedal je odlučio da napravi krila sebi i svome mladom sinu Ikaru. Uvezao je pera zajedno, od najmanjeg do najvećeg, stvorivši tako veliku površinu. Veća pera je osigurao koncima, a manja voskom tako da su ona ličila na ptičija krila.

Kada je posao bio završen, Dedal je, na mestu mahao krilima i tako ih isprobavao, a zatim je krilima opremio i svog sina Ikara i naučio ga kako da leti. Kada su obojica bili spremni, Dedal je upozorio Ikara da ne leti ni previsoko, a ni nisko, jer, ako leti previsoko sunce će otopiti vosak, a ako leti prenisko, morska pena će natopiti krila i više neće moći nastaviti sa letom. I zatim su obojica poleteli.

Preleteli su preko ostrva Sam, Del i Lebint, a tada je Ikar počeo leteti sve više i više da bi dostigao do samih nebesa i dotakao ih. Sunce je, sve više i više, zagrevalo vosak, i on se počeo topiti sa krila, a pera su se na kraju razdvojila, a Ikar je pao u more i utopio se. Dedal je okrivljivao sebe i svoju veštinu za sinovljevu smrt, a mesto gde je Ikar pao i utopio se u more nazvao je Ikarijom.

Posle svega Dedal je stigao u Siciliju, gde mu je zaštitu pružio kralj Kokal. Na Siciliji je Dedal sagradio hram u čast boga Apolona, a krila je okačio kao žrtvu bogu.

## Literatura

* Vojteh Zamarovski, *Junaci antičkih mitova*, *Leksikon grčke i rimske mitologije*, Zagreb 1985, str. 157.

|  |
| --- |
| **Grčka mitologija** |
| **Bogovi** |
| Afrodita | Apolon | Ares | Artemida | Asklepije | Atina | Demetra | Dionis | Eos | Eol Had | Hefest | Helije | Hera | Hermes | Hestija | Hore | Mojre | Muze | Pan (mitologija) | Posejdon | Selena | Zevs |
| **Primordijalna božanstva** |
| Etar | Geja | Hemera | Nikta | Tartar | Hronos | Eros | Uran | Ereb | Haos | Pont | Ananka | Talasa |
| **Titani** |
| Okean | Hiperion | Japet | Kron | Menetije | Prometej | Epimetej (mitologija) | Atlas | Kej | Krije | Astrej | Palant | Perzes Teja | Reja | Mnemosina | Temida | Tetija | Feba | Leta |
| **Heroji** |
| Ahil | Agamemnon | Atalanta | Belerofont | Kasandra | Dedal i Ikar | Diomed Ajant | Herakle | Hektor | Jason | Ikar | Meduza | Menelaj | Minos | Penelopa | Sizif | Tezej | Odisej |
| **Kategorije** |
| Bogovi | Heroji | Muze
 |