Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bijil neoaramejski

**Bijil neoaramejski jezik** (barzani židovski neoaramejski, lishan didan, lishan dideni, ISO 639-3: bjf), gotovo izumrli istočnoaramejski jezik kojim govore još neke obitelji na području iračkog Kurdistana. Osam židovskih obitelji 1951. govorilo ga je u selu Bijil. Očuvao se i u selu Nerim. Nekada se govorio u tri sela blizu grada Aqrah.

Postoje tri dijalekta: barzan, shahe i bijil. Posljednji govornik dijalekta bijil umro je 1998.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Anihilacija

**Anihilacija** (od latinskog *nihil* — ništa) znači "totalno uništenje" a u fizici označava proces u kojem se čestica sudara sa svojom antičesticom. Pošto energija i impuls prvobitnih čestica moraju da budu očuvani, čestica i antičestica se u sudaru ne pretvaraju u 'ništa' nego u nove čestice. Ponekad su novonastale čestice bez mase mirovanja (fotoni) pa može da se kaže da se sudarom čestice i antičestice materija (masa mirovanja) uništila.

Aditivni kvantni brojevi antičestica suprotni su kvantnim brojevima odgovarajućih čestica tako da je suma svih kvantnih brojeva prvobitnog para jednaka nuli. To znači da u sudaru čestice i njene antičestice mogu da nastanu svakojake kombinacije čestica pod uslovom da je zbir njihovih kvantnih brojeva nula i da su zadovoljeni zakon održanja energije i impulsa. Kada se radi o niskoenergijskim anihilacijama najčešće dolazi do stvaranja fotona, međutim, u visokoenergijskim anihilacijama (sudaračima čestica) mogu da nastanu brojne egzotične teške čestice.

## Primeri anihilacije

Niskoenergijski elektron i pozitron anihilacijom mogu da pređu samo u dva fotona (gama zraka) pošto energija njihove mase mirovanja nije dovoljna da se proizvedu teže čestice. Međutim, ako jedna od čestica, ili obe, ima dovoljno veliku kinetičku energiju može da dođe do nastanka i težih čestica. Za analizu takvih događaja konstruisan je veliki elektron-pozitron sudarač (LEP – large electron positron collider) u Ženevi u Evropskom centru za nuklearna istraživanja (CERN).

Anihilacija para elektron-pozitron u jedan foton

e- + e+ —h→ γ,

nije moguća jer u takvom procesu ne može da se zadovolji zakon o održanju impulsa.

Anihilacija para elektron-pozitron predstavlja osnovu za pozitron-emisionu tomografiju (PET)jednu od važnijih savremenih dijagnostičkih metoda.

U anihilaciji težih čestica, recimo protona i antiprotona ili neutrona i antineutrona mogu da nastanu brojne kombinacije novih čestica. Analiza takvih reakcija je jedan od važnijih problema kojim se bavi savremena fizika. Za tu svrhu je u Fermijevoj laboratoriji u SAD (Fermilab) konstruisan TEVATRON, sudarač protona i antiprotona u kojem čestice mogu da dostignu energiju od 1 TeV (tera elektronvolt = 1 000 000 000 000 eV). U anihilaciji protona i antiprotona 1995. godine otkriven je t-kvark.
# Adaptivna optika

**Adaptivna optika** je proces u kojem se izobličenje slike u teleskopu nastalo turbulencijama u atmosferi poništava u realnom vremenu. Nakon što optički senzori izmjere izobličenje prave ili laserom stvorene "umjetne" zvijezde, mehanički sustav pomiče deformabilno zrcalo i tako kompenzira utjecaj atmosfere. Uz pomoć adaptivne optike moguće je snimiti fotografije neba skoro jednake kvalitete kao kad atmosfere ne bi ni bilo.
# CGS sistem jedinica

**CGS sustav** ili **Gaussov sustav** jedinica je mjerni sustav koji za polazište ima osnovne jedinice: centimetar, gram i sekundu.

Mehaničke cgs-jedinice
| Veličina
 | Jedinica | Definicija | SI
 |
| --- | --- | --- | --- |
| dužina
 | centimetar | 1 cm | = 10−2 m
 |
| masa
 | gram | 1 g | = 10−3 kg
 |
| vrijeme
 | sekunda | 1 s |
| sila
 | din | 1 dyn = 1 g•cm/s² | = 10−5 N
 |
| energija
 | erg | 1 erg = 1 g•cm²/s² | = 10−7 J
 |
| snaga
 | erg u sekundi | 1 erg/s = 1 g•cm²/s³ | = 10−7 W
 |
| tlak
 | barye | 1 Ba = 1 dyn/cm² = 1 g/(cm•s²) | = 10−1 Pa
 |
| viskoznost
 | poise | 1 P = 1 g/(cm•s) | = 10−1 Pa•s
 |

## Historija

Sustav je 1832. predložio njemački matematičar Carl Friedrich Gauss, a kasnije su ga dopunili James Clerk Maxwell i William Thomson elektromagnetskim jedinicama. Danas je CGS sustav zamjenjen SI-sustavom i mjernim jedinicama koje su u njemu definirane.

Ipak se još i danas nailazi na jedinice CGS sustava, uglavnom u američkoj tehničkoj literaturi, u područjima elektrodinamike i astrofizike. Mnogi astronomi još uvijek tvrde da je CGS sustav jednostavniji za uporabu.
# Mikro

**Mikro** (*micro*; simbol **µ**) je prefiks u SI sistemu jedinica koji označava faktor od 10−6 (milioniti deo). Simbol je mikro znak (µ).

Potvrđen 1960. godine, dolazi iz grčkog μικρός (transliterovano: mik*ros*), što znači *mali*.

Generalnije, prefiks znači „veoma mali“.

SI prefiksi
| 10n | Prefiks
 | Simbol
 | Kratka skala
 | Duga skala
 | Decimalni ekvivalent
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1024 | jota
 | Y
 | septilion
 | kvadrilion
 | 1 000 000 000 000 000 000 000 000
 |
| 1021 | zeta
 | Z
 | sekstilion
 | trilijarda (hiljadu triliona)
 | 1 000 000 000 000 000 000 000
 |
| 1018 | eksa
 | E
 | kvintilion
 | trilion
 | 1 000 000 000 000 000 000
 |
| 1015 | peta
 | P
 | kvadrilion
 | bilijarda (hiljadu biliona)
 | 1 000 000 000 000 000
 |
| 1012 | tera
 | T
 | trilion
 | bilion
 | 1 000 000 000 000
 |
| 109 | giga
 | G
 | bilion
 | milijarda (hiljadu miliona)
 | 1 000 000 000
 |
| 106 | mega
 | M
 | milion
 | 1 000 000
 |
| 103 | kilo
 | k
 | hiljada
 | 1 000
 |
| 102 | hekto
 | h
 | sto
 | 100
 |
| 101 | deka
 | da
 | deset
 | 10
 |
| 100 | *nema* | *nema* | jedan
 | 1
 |
| 10−1 | deci
 | d
 | deseti deo
 | 0.1
 |
| 10−2 | centi
 | c
 | stoti deo
 | 0.01
 |
| 10−3 | mili
 | m
 | hiljaditi deo
 | 0.001
 |
| 10−6 | mikro
 | µ
 | milioniti deo
 | 0.000 001
 |
| 10−9 | nano
 | n
 | bilioniti deo
 | milijarditi deo
 | 0.000 000 001
 |
| 10−12 | piko
 | p
 | trilioniti deo
 | bilioniti deo
 | 0.000 000 000 001
 |
| 10−15 | femto
 | f
 | kvadrilioniti deo
 | bilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 001
 |
| 10−18 | ato
 | a
 | kvintilioniti deo
 | trilioniti deo
 | 0.000 000 000 000 000 001
 |
| 10−21 | zepto
 | z
 | sekstilioniti
 | trilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 000 000 001
 |
| 10−24 | jokto
 | y
 | septilioniti
 | kvadrilijarditi deo
 | 0.000 000 000 000 000 000 000 001
 |

## Povezano

* SI

## Vanjske veze

* BIPM vebsajt
# Kompaktni disk

CD je skraćenica za c**ompact **d**isc* (kompaktni disk). CD je optički zapis koji je razvijen u kasnim 1970-tim godinama i prvotno je služio samo kao medij za muziku, kasnije se medij razvio za spremanje podataka na računaru, tako da je danas standardni dio računara. Pojavom DVD-a 1996. dobili smo novi standard koji na mediju iste veličine (120 mm) čuva sadržaj 6 ili više CD-ova, pa se s padom cijena uređaja i medija može očekivati zamjena CD-a s DVD-ovima u svijetu računara.

## Historija razvoja i upotrebe

CD kao proizvod razvili su zajedno Philips i Sony, Philips je osmislio proizvodni proces (idejno baziran na Laserdisc-u, koji se nije proslavio s medijima promjera 18-30 cm), a Sony je usavršio korekciju grešaka pri čitanju CD medija, čime je proizvod bio spreman za tržište. Masovna proizvodnja je krenula 1982. godine.

## Principi

CD je okrugli plastični disk promjera 120 mm i debljine 1.2 mm. Osim tog uobičajenog formata koji po standardu čuva 650 MB podataka ili\* mp3 Arhivirano 2010-10-17 na Wayback Machine-u 74 minute glazbe ("produžena" verzija je 700 MB i 80 minuta), postoji i manji format promjera 80 mm (mini-CD). Ponekad se može vidjeti mini-CD izrezan u formatu posjetnice, izrađen u prezentacijske svrhe.

## Vrste medija

* CD-DA
* CD-ROM (Compact Disk Read Only Memory) CD-ROM koristimo za čitanje podataka (podaci se snimaju u tvornici)
* CD-ROM/XA
* CD-I
* CD-R (Compact Disk Recordable) CD-R koristimo za čitanje i pisanje podataka (svaki korisnik koji ima CD-R uređaj i odgovarajući medij može i zapisati podatke na njega - jednokratno)
* CD-RW (Compact Disk ReWritable) CD-RW koristimo za čitanje i pisanje podataka - višekratno

## Standardi

Organizacija koja proglašava i usaglašava standarde za optički zapis je Optical Storage Technology Association (OSTA).

Standardi zapisa

* ISO 9660
* HFS - Hierarchical File System
* Joliet File System
* UDF - Universal Disk Format
* VCD - Video CD Format
* CD+G - Compact Disc + Graphics
* CD TEXT Format
# Mikroelektronika

**Mikroelektronika** je grana elektronike koja se bavi minijaturizacijom elektronskih elemenata, sklopova i sistema. Minijaturizacija, međutim, nije jedina svrha mikroelektronike, već samo sredstvo koje omogućuje razvoj i proizvodnju pouzdanih, kvalitetnih, visokoserijskih i jeftinih elektronskih sklopova. Upravo je razvoj mikroelektronike omogućio prerastanje elektronike iz granske u bazičnu tehnologiju.

Od pojave planarne tehnologije na silicijumu 1959. godine do danas, razvoj mikroelektronskih sklopova tekao je zapanjujućom brzinom u odnosu na poboljšanje sveukupnih električnih karakteristika, povećanje funkcionalnosti i proširenje oblasti primene. Uz sve to cena proizvodnje je rapidno padala. Tako brzi razvoj, u najširem smislu, nije zabeležen u drugim granama. Zahvaljujući mikroelektronici, na primer, današnji računari, u odnosu na one s kraja šezdesetih godina dvadesetog veka, imaju više od 1.000 puta veći kapacitet i toliko puta manju cenu, potrošnja energije smanjila se preko 20.000 puta, a brzina obavljanja aritmetičkih i logičkih operacija povećana je više od 6.000 puta. Da se automobilska industrija razvijala istim tempom, automobil bi danas prelazio 1.000.000 km s potrošnjom od jednog litra, razvijao bi brzinu veću od 1.000.000 km/h, koštao bi svega nekoliko dolara, imao bi težinu manju od 1 dekagram, a vreme eksploatacije bi mu bilo preko 10.000 godina.

Udeo mikroelektronike nije presudan samo u razvoju računara, već i u oblasti telekomunikacija, industrijske opreme, vojne industrije, komercijalne tehnike u automobilskoj industriji itd. U širem smislu, pod mikroelektronikom podrazumevamo ne samo mikroelektronsku tehnologiju već i proizvode te tehnologije. Zajedničkim imenom se svi ti proizvodi nazivaju integrisanim kolima. Pri tome, postoji čitav niz različitih integrisanih kola koja se međusobno razlikuju po složenosti, nameni, tehnologiji izrade i sl.
# Le Locle

**La Locle**
|

| Grb
 |
| --- |
| [[Datoteka: | Grb grada La Locle]]
 |
| Opće informacije
 |
| Kanton  | [[Kanton Neuchâtel|Neuchâtel]] |
| Distrikt | La Chaux-de-Fonds |
| Koordinate | 47°4′N, 6°42′E |
| Jezik  | francuski |
| Stanovništvo | 10.118   (2009.. godine) |
| Površina | 23.14 km² |
| Visina | 945 m |
| Poštanski broj | 2400 |
| Gradonačelnik | Denis De la Reussille |
| Službena stranica | www.lelocle.ch |
| Karta
 |
|  |

 |

**La Locle** je glavni grad distrikta La Locle u kantonu Neuchâtel, na sjeverozapadu Švicarske, nekoliko kilometara od Francuske.

Grad se nalazi na Jurskim planinama, na 1000 metara nadmorske visine, i treći je najmanji grad po veličini u Švicarskoj, s većinskim stanovništvom koje govori francuski jezik. Gradovi La Chaux-de-Fonds i Le Locle su 2009. godine upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao "izvanredan primjer gradova koji su svoju industriju temeljili na proizvodnji satova, te su urbanizirani prema načelima urarske racionalne organizacije".

Dvorac Monts, danas Međunarodni muzej horologije

## Znamenitosti

U ovom gradu su nastale brojne tvrtke koje su proizvodile satove i koje su unaprijedile njihovu proizvodnju, izumom mikrotehnologije, ali i izvoz satova. Urbanistički plan La Loclea, s početka 19. stoljeća, je utjelovio načela urarskog ceha grada koja počivaju na racionalizaciji i preciznosti. Takav plan je omogućio prirodan prijelaz iz manufakturne u industrijsku proizvodnju u 19. stoljeću. To je izvanredan primjer jednoindustrijskog manufakturnog grada koji je još uvijek živ i aktivan. Najpoznatije tvrtke iz Le Loclea su Terrasse Watch Co., Tissot, Ulysse Nardin i Zenith.

U La Locleu se nalazi Internacionalni muzej proizvodnje satova (*Musée International d'Horlogerie*), u zgradi iz 19. stoljeća *Château des Monts* na vrhu sjevernog brda.

Obnovljeni povijesni podzemne vodenice (mlinice, preše za ulje i pilane) se nalaze oko 1 km zapadno od središta grada.

* Katolička crkva
* Vila Favre-Jacot
* Hotel *Le Trois Rois*
* Sjedište tvrtke *Tissot*
* Sjedište tvrtke *Zenith*

## Gradovi prijatelji

Le Locle ima ugovore o partnerstvu sa sljedećim gradovima:

* Sidmouth, Ujedinjeno Kraljevstvo
* Gérardmer, Francuska

## Izvori

## Vanjske veze

* La Locle, službena stranica grada (`fr`)(`it`)(`en`)
* Svjetski dan urarstva, 7. studenog 2009., u La Locleu Arhivirano 2009-09-14 na Wayback Machine-u (`en`)
* La Chaux-de-Fonds / Le Locle: Galerija fotografija Arhivirano 2012-09-28 na Wayback Machine-u
# Tropska prašumska klima

Porječje Amazone u Brazilu ima prašumsku klimu.
**Prašumska klima** (ekvatorijalna ili ekvatorska klima) je tip tropske klime karakterističan za područja na 5–10° od ekvatora. Ta je klima pogodna za razvoj prašuma zbog visokih temperatura i obilja padavina. Karakteristika ove klime je da su dnevne amplitude nekoliko puta veće od godišnjih. Prosječna količina kiše iznosi 2500 mm. Iako nema suhog perioda, kiša nije jednako raspoređena pa tijekom godine postoje 1 ili 2 maksimuma ili 1 ili 2 minimuma kiše.
Zovu je i dnevna klima jer je svaki dan isti.

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su:

* U Latinskoj Americi – dijelovi Amazonije i atlantske obale Brazila (oko Bahije i Santosa), pacifička obala Kolumbije i sjevernog Ekvadora, Mali Antili i karipska obala Srednje Amerike.
* U Africi – središnji dio bazena Konga i dijelovi obale Gvinejskog zaljeva te istočni Madagaskar.
* U Aziji – južna Šri Lanki, na Malajskom poluotoku, Sumatri, Borneu, dijelovima Jave, Sulawesiju, Filipinima i na većem dijelu Nove Gvineje.

Gradovi sa prašumskom klimom:

* Jakarta, Indonezija
* Manila, Filipini
* Singapore
* Panama City, Panama
* Kuala Lumpur, Malezija
* Manaus, Brazil
* Belém, Brazil
* Iquitos, Peru
* Esmeraldas, Ekvador
* Kisangani, DR Kongo
* Leticia, Kolumbija
* Rio Branco, Brazil
* Macapá, Brazil
* Pucallpa, Peru
* Bandar Seri Begawan, Brunej
* Entebbe, Uganda
* Johor Bahru, Malezija
* Georgetown, Malezija
* Kuching, Malezija
* Banda Aceh, Indonezija
* Malé, Maldivi
* Bluefields, Nikaragva
* Georgetown, Gvajana
* Paramaribo, Surinam
* Boa Vista, Brazil
* Cooktown, Australija

## Povezano

* Tropska prašuma
# Matematički model

**Matematički model** podrazumeva formalno matematički zapis ponašanja i/ili osobina posmatranog fizičkog sistema. Ukoliko je poznat matematički model, znači da u potpunosti poznajemo ponašanje i osobine fizičkog sistema. Često je nemoguće izraditi apsolutno tačan matematički model, tako da se često pristupa određenim aproksimacijama i zanemarivanjima malo uticajnih osobina ili uticaja.
# Shetland

| Shetland Sealtainn |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Škotske
 |
| **Upravni oblik** | područno vijeće
 |
| **Glavni grad** | Lerwick
 |
| Površina
 | 1466.48 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 23.200
 |
| **Gustoća** | 16 stanovnika na km²
 |
| **Web stranica** | www.shetland.gov.uk
 |
|  |

**Shetland** čita se **Šetland**  (gelski *Sealtainn*) zvan i **Šetlandski otoci** je arhipelag koji leži sjeveroistočno od obale Škotske. On je i jedno od 32
područnih vijeća (council area) i namjesništva (lieutenancy area)
Škotske.

## Geografija

Shetland se nalazi sjeveroistočno od Arhipelaga Orkney i oko 280 kilometara jugoistočno od Farskih otoka, sa kojima formira granicu između Sjevernog mora na istoku i Atlantskog oceana na zapadu. Arhipelag Shetland ima površinu od 1,466.48 km², na kojoj živi 23,200 stanovnika, i to na 16 od ukupno 100 otoka koliko ih ima.

Najveći otok je Mainland sa površinom od 967 km², ostali veći otoci su; Yell, Unst, Fetlar, Bressay, Whalsay, Istočna i Zapadna Burra, Muckle Roe, Papa Stour, Trondra, Vaila, Foula, Walls, Fair Isle, Sumburgh Head i Out Skerries.

Najveće naselje i administrativni centar arhipelaga je gradić Lerwick.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice vijeća (`en`)
* Visit.Shetland.org Internet prezentacija turističke organizacije Arhivirano 2010-03-08 na Wayback Machine-u
* Shetland.org
* Statistika Shetlanda Arhivirano 2006-02-14 na Wayback Machine-u (pdf)
* Virtualni izlet Shetlandom Arhivirano 2010-04-17 na Wayback Machine-u
# Ep

*Za ostale upotrebe, pogledajte Ep (razvrstavanje).*
**Ep** je spjev koji pripovijeda u kontinuiranom narativu život i djela herojske ili mitološke osobe ili grupe osoba, drugim riječima, ep je opširno pripovijedanje u stihu o značajnim događajima s mnogo pojedinosti. On može zahvatiti cjelokupan život nekog naroda osobito u prikazu događaja koji su za njega sudbinski važni kao što su ratovi, utemeljenje države, putovanja i otkrića opće važnosti, sudbine izuzetno važnih ljudi.

## Poznati epovi

Kao primjeri žanra obično se na Zapadu navode Homerove *Ilijada* i *Odiseja*, zatim *Saga o Nibelunzima* i Vergilijeva *Eneida*; na Istoku su primjeri epa Mahabharata, Ramajana i Šahnama. Ovi epovi pripadaju skupini primarnih ili originalnih epova koji su postavili model za nastanak i sadržaj budućih epova. Među te buduće epove spadaju primjerice Danteova *Božanstvena komedija*, Ariostov *Bijesni Orlando* i dr., pa i Ovidijevi mali epovi. Naziv za ove epove je *sekundarni epovi*.
Osnovne karakteristike epa su:

* otpočinje iz središnjeg dijela priče (*in medias res*);
* počinje zazivanjem neke od muza;
* područje radnje često pokriva geografski nedefinirana velika područja, često cijeli svijet ili čak svemir;
* upotreba golemog broja epiteta (koji su upravo izum epova);
* sadrži veoma duge popise, te veoma duge i formalne govore;
* prikazuje božansku upletenost u ljudske poslove;

Epovi su često pripisivani oralnoj, usmenoj književnosti, međutim mnogi od tih epova ne bi ostali da nisu zapisani.

U moderno vrijeme ova je vrsta, poput drugih dužih pjesničih vrsta, postala nepopularna i rijetka. Međutim pojam epike se proširio na taj način da obuhvati i prozna djela, filmove koji traju jako dugo, imaju raznovrsna mjesta radnje, velik broj likova ili obuhvaćaju velike vremenske relacije. Stoga je moguće mnoga djela, koja prije nisu smatrana takvim, nazivati epskim.

## Literatura

* Jan de Vries: *Heroic Song and Heroic Legend* ISBN 0-405-10566-5.
* Hashmi, Alamgir (2011). „Eponymous Écriture and the Poetics of Reading a Transnational Epic”. *Dublin Quarterly*, 15.
* Cornel Heinsdorff: *Christus, Nikodemus und die Samaritanerin bei Juvencus. Mit einem Anhang zur lateinischen Evangelienvorlage*, Untersuchungen zur antiken Literatur und Geschichte 67, Berlin/New York 2003, ISBN 3-11-017851-6.
* Fallon, Oliver. Bhatti's Poem: The Death of Rávana (Bhaṭṭikāvya). New York 2009: Clay Sanskrit Library, [1] Arhivirano 2019-07-07 na Wayback Machine-u. ISBN 978-0-8147-2778-2, ISBN 0-8147-2778-6.
# Bismarck, North Dakota

| Bismarck
 |
| --- |
| Palača parlamenta (Capitol)Palača parlamenta (Capitol) |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  SAD
 |
| **Savezna država** |  Sjeverna Dakota
 |
| **Okrug** | Burleigh
 |
| **Naseljen** | 1872.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **Gradonačelnik** | John Warford
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 80.89 km²
 |
| **Visina** | 514
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Urbano područje** | 61 626
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC-6 (UTC-5)
 |
| **Poštanski broj** | 58501-58507
 |
| **Pozivni broj** | 701
 |
| **Službena stranica** www.bismarck
 |
| Karta
 |
| Bismarckclass=notpageimage| Bismarck na karti Sjedinjenih Američkih Država
 |

**Bismarck** je glavni grad američke
savezne države Sjeverna Dakota, na sjeveru Sjedinjenih Američkih Država od
61 626 stanovnika.

## Geografija

*Bismarck* leži na rijeke Missouri, preko puta grada Mandan sa kojim formira jednu cjelinu.

## Historija

*Bismarck* je osnovan 1872. a već 1889. postao je glavni grad čim je Sjeverna Dakota postala država.

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2010-06-17 na Wayback Machine-u (`en`)
# Markomanski ratovi

| Markomanski ratovi
 |
| --- |
| Segment Rimsko-germanskih ratova
 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datum
 | 166– 180
 |
| Lokacija
 | Germanija duž gornjeg toka Dunava, Pannonia i Dacia |
| Ishod
 | rimska pobjeda
 |
| Teritorijalne promjene
 | suzbijena germanska najezda preko granice na Dunavu
 |

 |
| Sukobljene strane
 |
|  Rimsko Carstvo
 | Marcomanni, Quadi, Chatti, Chauci, Naristi, Cotini, Langobardi, Ubii, Lacringi, Vandals (Astingi and Lacringi), Varistae, Hermunduri, Suebi, Buri, Victuali, Cobotes, Roxolani, Bastarnae, Alani, Peucini, Costoboci, Iazyges i ostali germanski narodi duž Dunava.
 |
| Komandanti i vođe
 |
| Marcus Aurelius
 | Ballomar (Marcomanni), Valao (Naristi), Areogaesus (Quadi), Zanticus (Iazyges)
 |

**Markomanski ratovi** (u suvremenim zapisima poznati kao **Germanski rat** - *belllum Germanicum* - ili **Germanska eskpedicija** - *expeditio Germanica*) je naziv za seriju povezanih oružanih sukoba između Rimskog Carstva s jedne, te saveza uglavnom germanskih plemena na čelu sa Markomanima i Kvadima sa druge strane, a koji su se vodili od 166. do 180. Glavno poprište im je bio gornji i srednji tok Dunava, odnosno tadašnja sjeverna granica Carstva, koju su Rimljani nastojali osigurati od sve učestalijih i masovnijih upada u dubinu rimske teritorije. Ratovi su završili rimskom pobjedom i relativnom stabilizacijom granice, ali tek nakon duge i iscrpljujuće borbe koja je pokazala brojne slabosti Carstva, koje će još više doći do izražaja u kasnijim periodima.

## U popularnoj kulturi

Dva historijska filma - *Pad Rimskog Carstva* iz 1964. i *Gladijator* iz 2000. - na svom početku prikazuju fiktivne bitke na završetku Markomanskih ratova.

## Vanjske veze

* (`es`) Marco Aurelio y la frontera del Danubio Arhivirano 2006-09-03 na Wayback Machine-u
* (`en`) Marcus Aurelius and Barbarian Immigration in the Second Century Roman Empire Arhivirano 2011-05-19 na Wayback Machine-u
* (`en`)The Marcomannic Wars Arhivirano 2001-06-01 na Archive.is-u
* (`en`) Herwig Wolfram The Roman Empire and Its Germanic Peoples pagina 43 Univ of California Press, 18 mars 2005 - 361
# Okruzi Njemačke

Karta nemačkih okruga
**Nemački okruzi** (njemački: *Landkreis, Kreis*) su nemačke administrativne jedinice u nivou ispod saveznih država, a ravnopravne sa autonomnim gradovima (gradovima van okruga, *Kreisfreie Städte*). Okruzi upravljaju svojim područjem po principima lokalne samouprave.

U Nemačkoj postoji 107 autonomnih gradova i tri grada-države. Okruzi su seoskog tipa, i ima ih 295. Najveći je Okrug Ukermark u Brandenburgu (3058,10 km²), a najmanji Okrug Majna-Taunus u Hesenu (229,39 km²).

U nadležnost okruga spada: održavanje lokalnih puteva, građevinske dozvole, nacionalni parkovi, socijalna pomoć, briga za omladinu, bolnice, srednje škole, oprikupljanje i odlaganje otpada, registracija auta, izbor predstavnika za nivo državnog parlamenta, i druge nadležnosti (kultura, turizam) koje se razlikuju po regionima.

## Vanjske veze

* Homepage des Deutschen Landkreistages mit Kreisnavigator und Listen
* Aufgaben der Kreise.
* Dritte Verordnung über den Neuaufbau des Reiches v. 28. Nov. 1938 Arhivirano 2011-05-15 na Wayback Machine-u