Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hibrid (biologija)

Herkules je ligar: lav – tigar hibrid.
U biologiji **hibrid** (latinski: *hybrida*, u smislu "potomak pitome krmače i divljeg vepra", "dijete slobodnjaka i robova") je potomak dvije životinje ili biljke različitih linija, varijeteta, sorti, kultivara, vrsta ili rodova.

Prema genetičkoj terminologiji, mogu se razlikovati slijedeće definicije hibrida.

1. Općenito , **hibrid** je sinonim heterozigotnosti: bilo koje potomstvo proizišlo iz ukrštanja dvije genetički različite jedinke.
2. **Genetički hibrid** je nositelj dva različita alela istog gena.
3. **Strukturni hibrid** rezultira iz fuzije gameta koji imju različitu strukturu po najmanje jednom hromosomu, kao rezultat hromosomskih strukturnih abnormalnosti.
4. **Numerički hibrid** nastaje iz fuzije gameta koji imaju različitu haploidne brojeve hromosoma.
5. **Permanentni hibrid** je situacija kada se javlja samo heterozigotni genotip, zbog toga što su sve homozigotne kombinacije letalne.

Iz taksonomske perspektive, hibrid se odnosi na:

1. Potomke koji su rezultat interspecijskog parenja između dvije vrste životinja ili biljki.
2. Hibridi između različitih podvrsta unutar iste vrste (kao između bengalskog i sibirskog tigra), poznati kao

* **intraspecijski** hibridi. Hibridi između različitih vrsta unutar istog rodova (kao između lavova i tigrova) su poznati kao
* **interspecijski** hibridi ili križanci. Hibridi između pripadnika različitih rodova (npr. između domaće ovce i koza) su označeni kao
* **intergenerični** hibridi. Ekstremno rijetko se javljaju i
* **interfamilijarni** hibridi među nekom domaćom peradi (kokoš – neke rase pataka).

Nije poznat ni jedan hibrid među pripadnicima različitih redova.

3. Treći tip hibrida, u taksonomskom smislu, nastaje iz ukrštanja populacija, sorti ili kultivara unutar jedne vrste, ali to je zapravo ukrštanja, a ne hibrid. Ovo značenje se često koristi u uzgoju biljaka i životinja, gdje se obično proizvode i odabru hibridi, jer oni imaju poželjne karakteristike kojih nije bilo kod roditeljskih jedinki ili populacija. Ovaj međupopulacijski tok gena često se naziva hibridizacijom.

## Povezano

* Mendelovi zakoni
* Hibridizacija nukleinskih kiselina

## Reference
# Dragulj

Razne vrste dragog kamenja
**Drago (*dragoceno*) kamenje** ili **dragulji**, su minerali prirodnog porekla koji su izuzetni po lepoti i retkosti, pa se i obrađuju kako bi se istakli njihova lepota i sjaj.

## Kriterijumi

Da bi se neki mineral svrstalo u drago kamenje, potrebno je:

* da bude redak
* da ima lep, atraktivan izgled
* da bude dovoljno otporan

Ovo poslednje je posebno važno kod nakita, s obzirom da kamen tada može svakodnevno da dođe u dodir sa kožom, odnosno znojem, ali i da bude izložen atmosferskim i mehaničkim uticajima. S obzirom da kriterijumi nisu striktno dati, različiti minerali se mogu svesti pod pojmom drago kamenje; ipak, dijamant, rubin, safir, smaragd i opal su opšte prihvaćeni dragulji. Postoje i termini poludrago kamenje i dekorativno kamenje koji označavaju kamenje manje vrednosti.

## Obrada

Cena im je visoka i u zavisnosti od toga kakva je obrada. Tek nakon brušenja se kod dragulja mogu videti plamsavost i sjaj, pa time i njihova lepota.

## Vrednost

Osim načina obrade i sama veličina kamena ima uticaja na vrednost. Vrednost se izražava karatima, gde jedan karat iznosi petinu grama. Ovi karati nisu iste merne jedinice kao i za zlato. Na vrednost pojedinih dragulja utiču i primese. Dijamant je recimo, vredniji što je prozračniji, a i najcenjeniji je bezbojni varijetet. Veoma redak je crveni dijamant. Opal takođe pokazuje veliku varijabilnost u boji, ali se najplemenitijim smatra crni opal.

## Upotreba

Koristi se kao nakit, ali i kao „valuta“ jer se lako prenosi, a ima veliku vrednost. Takođe, od dragog kamenja su se tokom istorije izrađivali najrazličitiji umetnički predmeti.

## Literatura
# Mahovnjaci

| Bryozoa
 |
| --- |
|  |
| Mahovnjaci
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Natkoljeno:
 | Lophotrochozoa  |
| Koljeno:
 | **Bryozoa**  |

**Mahovnjaci** (Bryozoa, ponekad i Ectoprocta) su mnogostaničari koji žive u vodi. Zbog svoje mikroskopske veličine, vrlo je teško u prirodi primijetiti pojedinačnu životinju, ali je zato lako vidjeti koloniju mahovnjaka kao površinsku strukturu na, primjerice, naplavljenim algama. Žive u morskoj i u slatkoj vodi. Danas je poznato ukupno oko 4.000 vrsta.

Mahovnjaci su dio natkoljena Lophotrochozoa, jedne velike skupine Protostomia. Točan srodnički odnos s ostalim koljenima iz ove skupine nije još sasvim jasan.

Ove životinje uglavnom tvore kolonije od više jedinki. Jedinka se sastoji od mekog tijela i čvrste, zaštitne ljušture, vanjskog kostura. Meki dio sastoji se od prednjeg, slobodno pokretnog dijela (polypid) i stražnjeg dijela (cistyd) u koji, pomoću povlačnog mišića, prednji dio može biti potpuno uvučen. Probavni sustav im se sastoji od usta, srednjeg i završnog crijeva i analnog otvora. Pri tome, analni otvor nije na kraju tijela, nego na kraju crijeva u obliku slova U izlazi iz tijela pored ustiju, ali izvan vijenca pipala oko ustiju. Crijevni kanali jedinki nisu povezani, kao što je slučaj kod kolonija žarnjaka.

Unutar kolonije dolazi do određene podjele "posla". Snažno zakržljale jedinke tvore "stapke", "vitice" ili "korjenaste niti". Druge jedinke tvore spolne organe ili "dojilje", dok treće sprečavaju prihvaćanje stranih organizama za koloniju. Specijalizirane jedinke imaju zakržljala kako pipala, tako i probavni trakt.

## Razmnožavanje i razvoj

Životinje se razmnožavaju i spolno i bespolno. Kao rezultat spolnog razmnožavanja, pojavljuju se dva tipa larvi: *planktotrofna* larva je primitivniji oblik, i tjednima ili čak mjesecima se hrani kao plankton djelićima hrane. *Lecitotrofna* larva se nakon par sati prihvaća trbušnom stranom (ventralno) za podlogu, i prolazi metamorfozu. Tako se razvije jedna do šest jedinki, koje tako stvaraju začetak kolonije. Nakon toga slijedi bespolno razmnožavanje kojom kolonija dalje raste.

Bespolno razmnožavanje odvija se pupanjem, slično kao kod biljki. Tako mogu nastati vrlo velike kolonije. Jedinke koje nastaju na ovaj način su klonovi, genetički identične jedinke larve koja je zasnovala koloniju.

## Gospodarsko značenje

Više od 125 vrsta svojim snažnim rastom uzrokuju štete odnosno troškove održavanja brodova, lučkim postrojenjima i vodnogospodarskim objektima.

S druge strane, mahovnjaci "proizvode" kemijske tvari čije djelovanje je predmet medicinskih istraživanja. Između ostalih, Bryostatin 1 bi možda mogao biti lijek protiv raka.

## Vanjske veze

* Recent and Fossil Bryozoa Banka podataka o Bryozoama (engleski)
* IBA, International Bryozoology Association Internacionalno društvo za Bryozoologiju (engleski)
* Glossary Pojmovi vezani za Bryozoe (engleski)
* University of California Museum of Paleontology - Introduction to the Bryozoa Općeniti uvod s podacima o gospodarskom značenju (engleski)
# Titanijum(II) oksid

| Titanijum(II) oksid
 |
| --- |
|  |
| Identifikacija
 |
| CAS registarski broj
 | 12137-20-1Y |
| PubChem
 | 61685 |
| Jmol-3D slike
 | Slika 1
 |
|

| SMILES |
| --- |
| O.[Ti] |

 |
|

| InChI |
| --- |
| InChI=1S/H2O.Ti/h1H2;Y Kod: AKMXMQQXGXKHAN-UHFFFAOYSA-NY

---

InChI=InChI=1S/O.Ti |

 |
| Svojstva
 |
| Molekulska formula
 | H2OTi
 |
| Molarna masa
 | 65.88 g mol−1 |
|

Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala

 |
| Infobox references
 |

**Titanijum(II) oksid** je hemijsko jedinjenje, koje ima molekulsku masu od 65,882 *Da*.

## Osobine

| Osobina | Vrednost
 |
| --- | --- |
| Broj akceptora vodonika | 1
 |
| Broj donora vodonika | 1
 |
| Broj rotacionih veza | 0
 |
| Particioni koeficijent (*ALogP*) | -0,2
 |
| Rastvorljivost (*logS*, log(*mol/L*)) | 1,9
 |
| Polarna površina (*PSA*, *Å*2) | 31,5
 |

## Reference

## Literatura

* Holleman A. F., Wiberg E. (2001). *Inorganic Chemistry* (1st edition izd.). San Diego: Academic Press. ISBN 0-12-352651-5.
* Housecroft C. E., Sharpe A. G. (2008). *Inorganic Chemistry* (3rd izd.). Prentice Hall. ISBN 978-0-13-175553-6.

## Vanjske veze

* Titanium(II) oxide
# Natrijum cijanid

| Natrijum cijanid
 |
| --- |
| cijanidni anjon | natrijum katjon |
| Identifikacija
 |
| CAS registarski broj
 | 143-33-9Y |
| PubChem
 | 8929 |
| ChemSpider
 | 8587Y |
| UN broj
 | 1689
 |
| ChEMBL
 | CHEMBL1644697N |
| RTECS registarski broj toksičnosti
 | VZ7525000
 |
| Jmol-3D slike
 | Slika 1
 |
|

| SMILES |
| --- |
| [C-]#N.[Na+] |

 |
|

| InChI |
| --- |
| InChI=1S/CN.Na/c1-2;/q-1;+1Y Kod: MNWBNISUBARLIT-UHFFFAOYSA-NY

---

InChI=1/CN.Na/c1-2;/q-1;+1 Kod: MNWBNISUBARLIT-UHFFFAOYAG |

 |
| Svojstva
 |
| Molekulska formula
 | NaCN
 |
| Molarna masa
 | 49.0072 g/mol
 |
| Agregatno stanje
 | beli prah
 |
| Gustina
 | 1.595 g/cm3 |
| Tačka topljenja
 |
563.7 °C

 |
| Tačka ključanja
 |
1496 °C

 |
| Rastvorljivost u vodi
 | 58 g/100 ml (20 °C) (rastvorljivost hidrata), 82 g/100 ml (34.7 °C)
 |
| Indeks prelamanja (*n*D)
 | 1.45
 |
| Opasnost
 |
| Podaci o bezbednosti prilikom rukovanja (MSDS)
 | ICSC 1118
 |
| EU-klasifikacija
 | veoma toksičan (**T+**) Opasan za okruženje (**N**) Korozivan (**C**)
 |
| EU-indeks
 | 006-007-00-5
 |
| NFPA 704
 |
0
3
0 |
| R-oznake
 | R26/27/28, R32, R50/53 |
| S-oznake
 | (S1/2), S7, S28, S29, S45, S60, S61 |
| Tačka paljenja
 | ne-zapaljiv
 |
| LD50 | 5.8–15 mg/kg (oralno kod pacova, miševa)
 |
| Srodna jedinjenja
 |
| Drugi katjoni
 | kalijum cijanid
 |
| Srodna jedinjenja
 | cijanovodonična kiselina
 |
| Y (šta je ovo?)
  (verifikuj)

Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala

 |
| Infobox references
 |

**Natrijum cijanid** je natrijumova so cijanovodonične kiseline. Ovo jedinjenje ima hemijsku formulu NaCN. Na sobnoj temperaturi ova so je bezbojan kristalni prah, koji ima slab miris na gorke bademe. Veoma je higroskopana.

## Dobijanje

Natrijum cijanid se dobija procesom neutralizacije cijanovodonične kiseline i natrijum hidroksida (sode) putem Andrusove reakcije. Za sintezu natrijum cijanida se koriste metan, amonijak i kiseonik.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Metan, amonijak i kiseonik reaguju na temperaturi od 1546 °C te uz prisustvo platine kao katalizatora dobija se voda i cijanovodonična kiselina.
Slijedi reakcija neutralizacije cijanovodonične kiseline i sode.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Cijanovodonična kiselina i soda daju natrijum cijanid i vodu.
Ranije se natrijum cijanid dobijao putem reakcije natrijuma sa ugljom i amonijakom.

## Upotreba

Natrijum cijanid zajedno sa kalijum cijanidom se upotrebljava u proizvodnji plemenitih metala zlata i srebra. U galvanskoj tehnici se koristi u raznim cijanidnim kadama, npr. u cijanidnim kadama za bakar, mesing, bronzu, cink, kadmijum i zlato.

U organskoj hemiji natrijum cijanid se koristi u raznim sintezama. Natrijum cijanid je **otrovan** za ljude. Smrtonosna doza (oralno) iznosi oko 2,8 mg po kilogramu tjelesne mase.

## Reference

## Literatura

## Vanjske veze
# Metilamin

| Metilamin
 |
| --- |
|  |
|  |  |
| Identifikacija
 |
| CAS registarski broj
 | 74-89-5Y |
| PubChem
 | 6329 |
| ChemSpider
 | 6089Y |
| DrugBank
 | DB01828 |
| KEGG
 | C00218 |
| ChEBI
 | 16830 |
| ChEMBL
 | CHEMBL43280Y |
| Jmol-3D slike
 | Slika 1
 |
|

| SMILES |
| --- |
| CN |

 |
|

| InChI |
| --- |
| InChI=1S/CH5N/c1-2/h2H2,1H3Y Kod: BAVYZALUXZFZLV-UHFFFAOYSA-NY

---

InChI=1S/CH5N/c1-2/h2H2,1H3 |

 |
| Svojstva
 |
| Molekulska formula
 | CH5N
 |
| Molarna masa
 | 31.06 g mol−1 |
| Tačka topljenja
 |
-93.4

 |
| Tačka ključanja
 |
-6.3

 |
| Y (šta je ovo?)
  (verifikuj)

Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala

 |
| Infobox references
 |

**Metilamin** je organsko jedinjenje, koje sadrži 1 atom ugljenika i ima molekulsku masu od 31,057 Da.

## Osobine

| Osobina | Vrednost
 |
| --- | --- |
| Broj akceptora vodonika | 1
 |
| Broj donora vodonika | 1
 |
| Broj rotacionih veza | 0
 |
| Particioni koeficijent (*ALogP*) | -0,6
 |
| Rastvorljivost (*logS*, log(*mol/L*)) | 0,7
 |
| Polarna površina (*PSA*, Å2) | 26,0
 |

## Reference

## Literatura

* Clayden Jonathan, Nick Greeves, Stuart Warren, Peter Wothers (2001). *Organic chemistry*. Oxford, Oxfordshire: Oxford University Press. ISBN 0-19-850346-6.
* Smith, Michael B.; March, Jerry (2007). *Advanced Organic Chemistry: Reactions, Mechanisms, and Structure* (6th izd.). New York: Wiley-Interscience. ISBN 0-471-72091-7.
* Katritzky A.R., Pozharskii A.F. (2000). *Handbook of Heterocyclic Chemistry*. Academic Press. ISBN 0080429882.

## Vanjske veze

* Methylamine
# Viralni vektor

**Viralni vektor** je oruđe koje se često koristi u molekularnoj biologiji za isporuku genetičkog materijala u ćelije. Ova proces se može vršiti unutar živog organizma (*in vivo*) ili u ćelijskoj kulturu (*in vitro*). Virusi su evoluirali specijalizovane molekularne mehanizme za efikasni transport njihovog genoma u ćelije koje inficiraju. Isporuka gena virusima se naziva transdukcija, a inficirane ćelije su trandukovane. Ovaj mehanizam je našao laboratorijsku primenu tokom 1970-tih. Paul Berg je koristio modifikovani SV40 virus koji je sadržao DNK iz bakteriofaga lambda da inficira ćelije bubrega majmuna održavane u kulturi.

## Reference

## Literatura

* Takashi Torashima, Chiho Koyama, Haruhiro Higashida, Hirokazu Hirai (2007). „Production of neuron-preferential lentiviral vectors”. *Protocol Exchange*. DOI:10.1038/nprot.2007.89.
* Yuka Okada, Masahito Ikawa (2007). „Placenta specific gene manipulation by transducing zona-free blastocyst using lentiviral vector”. *Protocol Exchange*. DOI:10.1038/nprot.2007.62.
* Fry JW, Wood KJ (1999-06-08). „A comparison of vectors in use for clinical gene transfer”. *Expert reviews in molecular medicine*.
# Selena

*Za druga značenja, pogledajte Selena Quintanilla.*

| Selena |
| --- |
| božica Mjeseca. |
|  |
| Roditelji | Titani Hiperion i Teja. |
| Supružnik | Endimion. |

**Selena** (grč. *Σελήνη*, *Selếnê*) božica je Mjeseca, ujedno i njegova personifikacija; kći Titana Hiperiona i Teje, Heliosova i Ejina sestra. Selenin je pandan u rimskoj mitologiji božica Luna. Znanost o Mjesecu se naziva selenologija.

## Karakteristike

U poslijerenesansnoj umjetnosti, Selena je prikazivana kao prekrasna žena s blijedim licem kako vozi srebrnu kočiju koju vode volovi ili konji. Često je prikazivana kako jaše konja ili bika, noseći haljine i baklju, a na glavi joj je polumjesec. Poslije ju je u grčkoj mitologiji zasjenila Artemida, a u rimskoj Dijana.

## Obitelj i ljubav

Luna, s polumjesecom, Selenin rimski pandan
Helios (Sunce) je Selenin brat, a njezina sestra Eja je Zora. Nakon što on završi svoj put preko nebesa, Selena preuzima njegovo mjesto. Oboje su personifikacije, Helios Sunca, a Selena Mjeseca. Kao posljedak toga što ju je u grčkoj mitologiji zasjenila Artemida, često se pripisuje Seleni da je, poput Artemide, Zeusova kći. No, uglavnom je smatrana Titanidom. U homerskoj himni Hermesu govori se da je ona "svijetla Selena, kći gospoda Palanta, Megamedova sina". Apolonije od Roda donosi priču da je Selena voljela smrtnika - prekrasnog lovca ili pastira (u Pauzanijevoj inačici - kralja) Endimiona iz Male Azije. Bio je tako prekrasan da je Selena zamolila Zeusa da ga učini besmrtnim tako da je nikad ne ostavi. U drugoj inačici mita sam Endimion odlučuje zauvijek živjeti u snu. Selena s njime ima pedeset kćeri. Homerska himna o Seleni donosi da je Selena Zeusu rodila kćeri Pandiju, sjajan i pun Mjesec te Herzu. Prema nekim izvorima, njezin je potomak i nemejski lav. Selena je imala i vezu s Panom koji ju je zaveo odjenuvši se u ovčju kožu te joj je dao jaram bijelih volova koji su vukli kočiju. U homerskoj himni njezinu su kočiju vukli dugogrivi konji.

## Vanjske veze

* Selena u klasičnoj literaturi i umjetnosti (`en`)
* Selena u grčkoj mitologiji (`en`)

Titani i Titanide
Prvi naraštaj:
Feba |
Kej |
Krij |
Kron |
Hiperion |
Mnemozina |
Japet |
Okean |
Reja |
Teja |
Temida |
Tetija

Drugi naraštaj:
Asterija |
Astrej |
Astreja |
Atlant |
Eja |
Epimetej |
Helije |
Leta |
Menetije |
Metida |
Palant |
Prometej |
Selena
# Kršćanski svijet

| Dio serije članaka na temu
Hrišćanstvo
 Kršćanstvo |
| --- |
| **Isus Hristos**
Rođenje · Krštenje · Učenje
Smrt · Uskrsnuće
**Osnove**
Apostoli · Evanđelje · Crkva
**Historija**
Rano kršćanstvo · Oci · Sabori
Ikonoklazam · Šizma · Križari
Reformacija · Ekumenizam
**Tradicije**

| Istočne
 |
| --- |
|
Pravoslavlje · Drevnoistočne crkve · Sirijsko hrišćanstvo · Asirska crkva

 |

| Zapadne
 |
| --- |
|
Rimokatolici · Luterani · Reformisti · Anglikanci · Anabaptisti · Baptisti · Menoniti · Metodisti · Adventisti · Svetosti · Pentekostalci · Envagelici · Fundamentalisti · Liberali

 |

| Netrinitarne
 |
| --- |
|
Jehovini svjedoci · Pokret Svetaca Posljednjih dana · Unitarijanizam · Hristadelfijanci ·

 |

**Teologija**
Stvaranje · Pad · Grijeh · Sud
Spasenje · Carstvo · Hristologija
Trojstvo (Otac, Sin, Sveti duh)
**Biblija**
Stari zavjet · Novi zavjet
Knjige · Kanon · Apokrifi

Ova kutijica: pogledaj • razgovor • uredi |

Današnje države sa najvećim udjelom kršćana u stanovništvu, označene tamnoplavo.
**Kršćanski svijet** (grčki: Χριστιανικός κόσμος, njemački: *Christenheit*, engleski: *Christendom*) je naziv koji u najširem smislu označava skup svih kršćane na svijetu, odnosno njihovu svjetsku zajednicu. U užem smislu - historijskom i geografskom - označava kršćanske zemlje, bilo da je riječ o državama u kojima je kršćanstvo službena religija, bilo područjima gdje kršćani čine većinu stanovnika, odnosno kršćanstvo čini temelj lokalne kulture.

## Povezano

* Kršćanska zastava
* Zapadni svijet

## Vanjske veze

* Catholic Encyclopedia: Christendom
* Catholic Encyclopedia: Union of Christendom
# Strijelac (zviježđe)

| Strijelac (lat.:Sagittarius)
 |
| --- |
|  klikni za veću sliku
 |
| Kratica
 | Sgr
 |
| Genitiv
 | Sagittarii
 |
| Simbolizira:
 | Strijelac
 |
| Rektascenzija
 | 19 h
 |
| Deklinacija
 | −25°
 |
| Površina
 | 867 sq. deg. (rang: 15.)
 |
| Broj zvijezda sjajnijih od m = 3
 | 7
 |
| Najsjanija zvijezda
 | ε Sgr (Kaus Australis) (Priv. mag. 1.9)
 |
| Meteorski pljuskovi
 |  |
| Susjedna zviježđa
 | * Orao
* Štit
* Zmija
* Zmijonosac
* Škorpion
* Južna kruna
* Teleskop
* Indijanac (kut)
* Mikroskop
* Jarac
 |
| Vidljivo u rasponu zemljopisnih širina: +55° i −90° U najboljem položaju za promatranje u 21h je u mjesecu kolovozu.
 |
| vidi i Kategorija:Strijelac (zviježđe)
 |

**Strijelac** (lat: *Sagittarius*) jedno je od zviježđa zodijaka, pozicionirano između Zmijonosca na zapadu i Jarca na istoku.
# Južna Australija

| Južna Australija South Australia |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Zastava** |  **Grb** |

 |
| **Država** |  Australija
 |
| **Osnivanje** | 1901.
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **premijer** | Jay Weatherill
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 983 482 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2006.)
 |
|  - **Grad** | 1 514 337
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+9:30 (UTC+10:30)
 |
| **Službena stranica** www.sa
 |
| Karta
 |
| Pozicija države na karti Australije Pozicija države na karti Australije |

**Južna Australija** (engleski: *South Australia*, akronim: **SA**) je jedna od država Australije koja se nalazi točno u sredini kontinenta, uz njegove južne obale.

Glavni grad države je Adelaide a premijer Jay Weatherill.

## Geografija

*Južna Australija* ima površinu od 983 482 km² i četvrta je po površini država Australije ali je sa svojih 1 514 337 stanovnika, jedna od najneseljenijih država, jer je to samo 8 % australskog stanovništva. Ona graniči sa Zapadnom Australijom, Queenslandom, Sjevernim teritorijem, Novim Južnim Walesom i Victoriom.

Najveći dio države je vrlo suh kraj, sa malo vode, tako da većina stanovnika živi uz plodnu dolinu rijeke Murray i obalu oceana.

## Historija

Teritorij *Južne Australije* postao je britanska kolonija 1836., a 1901. postao je nezavisna država - članica australskog Commonwealtha.

## Povezano

* Australija

## Reference

## Vanjske veze

* Government of South Australia (`en`)
* *South Australia* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Zemunica

Rekonstrukcija zemunice na lokalitetu Mesa Verde u SAD
**Zemunice** su skloništa za ljude ili domaće životinje, napravljeno nad udubljenjem ili rupom, ukopano u zemlju. Ove strukture su najraniji tip ljudskih kuća poznatih arheolozima. Zemunice se mogu potpuno ukopati u zemlju, sa krovom pokrivenim zemljom ili izdubiti se u brdu. Takođe mogu biti poluukopane, sa izgrađenim krovom od drveta ili busenja trave.

Zemunice takođe mogu biti privremena skloništa tokom ratova ili lova. Takođe, pošto se mogu dobro maskirati, koriste se kao mesto za skrivanje tokom zaseda.

## Povezano

* Sojenice
* Koliba
# Nadir

Odnos između zenita, nadira i horizonta
**Nadir** je tačka nebeske sfere vertikalno ispod posmatrača i to je najniža tačka na nebeskoj sferi. Nadir je u astronomiji, geofizici i srodnim naukama definisan kao tačka na nebeskoj sferi koja se nalazi na pravcu, u smeru delovanja sile Zemljine teže na određenoj tački Zemlje. Na nebeskoj sferi se, na istom pravcu, a u suprotnom smeru smeru delovanja Zemljine teže nalazi zenit.
# Američki geološki zavod

|  |
| --- |
| **Američki geološki zavod(`en`) United States Geological Survey*
 |
|  Logo Američkog geološkog zavoda
 |
| Osnovni podaci
 |
| **Država** |  SAD
 |
| **Ustanovljeno** | 3. 3. 1879.
 |
| **Sjedište** | Reston, Virginia
 |
| **Broj zaposlenika** | 8670 (2009.)
 |
| **Godišnji proračun** | 1,1 milijarda USD
 |
| **Direktor** | James F. Reilly
 |
| **Nadređeno tijelo** | Ministarstvo unutrašnjih poslova
 |
| **Mrežne stranice** |
| www.usgs.gov
 |
|  Sjedište Američkog geološkog zavoda u Restonu
 |

**Američki geološki zavod** (engl. *United States Geological Survey*, **USGS**) je znanstvena agencija vlade Sjedinjenih Američkih Država. Znanstvenici zavoda bave se proučavanjem reljefa Sjedinjenih Država, njegovih prirodnih bogatstava i prirodnih katastrofa koje ih ugrožavaju. Glavne znanstvene discipline zavoda su biologija, geografija, geologija i hidrologija, a njeni članovi bave se isključivo znanstveno-istraživačkim radom i nemaju nikakve ovlasti za donošenje propisa. Zavod je podređen američkom Ministarstvu unutrašnjih poslova i predstavlja njegovu jedinu znanstvenu agenciju. Godine 2009. USGS je zapošljavao 8670 osoba i godišnji proračun zavoda iznosio je 1,1 milijarda USD. Sjedište Američkog geološkog zavoda nalazi se u gradu Restonu u saveznoj državi Virginiji, a glavne podružnice su u Lakewoodu (Colorado) i Menlo Parku (California).

## Povezano

* Geologija

## Vanjske veze

* (`en`) Službene stranice Američkog geološkog zavoda

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Američki geološki zavod** |
# Židovske svetkovine

**Židovske svetkovine** su najvažniji događaji židovskog naroda jer ih podsjećaju na spasonosna Božja djelovanja u povijesti.

* **Pasha** - slavi se zajedno s Blagdanom beskvasnih kruhova za uštapa u mjesecu nisanu. Za vrijeme svečanog objeda priča se o Izlasku iz Egipta, pjevaju se psalmi, jedu beskvasni kruhovi, žrtveno janje i gorko zelje, te piju 4 čaše vina. Time se Židovi prisjećaju posljednjeg objeda kojeg su jeli na dan Izlaska iz Egipta.

* **Blagdan sedmicâ** - žetvena svečanost koja se održava 50 dana nakon Pashe. Naziva se još i Pedesetnicom. Tom svetkovinom Židovi se zahvaljuju Bogu za žetvu i Sinajski savez.

* **Roš Hašana** - novogodišnji blagdan. Slavi se 1. tišrija. Oglašava se puhanjem u šofar (rog). To je dan preispitivanja svih ljudi pred Bogom. Time počinje doba osvješćivanja i kajanja koje završava velikim Danom pomirenja.

* **Jom Kipur** - veliki Dan pomirenja koji se obilježava 10. tišrija. Tog se dana Boga moli za oprost grijeha tako da Mu se žrtvuje jarac.

* **Sukoth** - blagdan sjenicâ koji počinje 15. tišrija. Na taj dan Židovi sedam dana žive u sjenicama kako bi se prisjetili putovanja pustinjom. S tom svetkovinom povezuje se zahvala za žetvu i molitva za kišu.

* **Hanuka** - blagdan posvećenja Hrama. Počinje 24. kisleva i traje osam dana. Tih se dana Židovi prisjećaju oslobođenja Židova u makabejskom ustanku i na čišćenje i posvećenje oskvrnjenog hrama. Svakog se dana pali nova svijeća na hanuka-svijećnjaku s osam krakova.

* **Purim** - slavi se 14. adara u znak sjećanja na Esterino spašavanje Židova.