Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Prix Ars Electronica

Nagrada Zlatna Nika
**Prix Ars Electronica** je jedna od najprestižnijih godišnjih nagrada na polju elektronike, interaktivne umjetnosti, kompjuterske animacije, digitalne kulture i muzike. Od godine 1987. je u austrijskom Linzu dodjeljuje centar Ars Electronica.

Nagrade postoje u šest kategorija: za kompjuterske/vizualne efekte, digitalnu muziku, interaktivnu umjetnost, net viziju, digitalne zajednice i za mlađe od 19 godina. Dobitnici dobivaju statutuu Zlatne Nike, koja je modelirana po uzoru na znamenitu Niku sa Samotrake.

## Interactive art

* 1990 – *Videoplace*, - Myron Krueger
* 1991 – *Think About the People Now*, - Paul Sermon
* 1992 – *Home of the Brain*, - Monika Fleischmann & Wolfgang Strauss
* 1993 – *Simulationsraum-Mosaik mobiler Datenklänge (smdk)*, - Knowbotic Research
* 1994 – *A-Volve*, - Christa Sommerer & Laurent Mignonneau
* 1995 – Konceptet Hypertekst, -Tim Berners-Lee
* 1996 – *Global Interior Project*, - Masaki Fujihata
* 1997 – *Music Plays Images X Images Play Music*, - Ryuichi Sakamoto & Toshio Iwai
* 1998 – *World Skin*, installation - Jean-Baptiste Barrière und Maurice Benayoun
* 1999 – *Difference Engine #3* - Lynn Hershman
* 2000 – *Vectorial Elevation, Relational Architecture #4*, installation - Rafael Lozano-Hemmer
* 2001 – *polar*, installation af Carsten Nicolai og Marko Peljhan
* 2002 – *n-cha(n)t*, installation - David Rokeby
* 2003 – *Can You See Me Now*, -Blast Theory & Mixed Reality Lab
* 2004 – *Listening Post?*, installation - Ben Rubin og Mark Hansen
* 2004 – *Ah\_Q – A Mirror of Death*, - Feng Mengbo
* 2005 – *\*/MILKproject*, projekt - RIXC-Riga Center for New Media Culture (Letland)
* 2005 – Theo Jansen – *Strandbeest" (Holland)*
* 2006 – *The Messenger* - Paul DeMarinis
* 2007 – *Park View Hotel* - Ashok Sukumaran
* 2008 – *Image Fulgurator* - Julius von Bismarck
* 2009 - Nemo Observatorium Arhivirano 2014-08-27 na Wayback Machine-u - Laurence Malstaf (Belgium)
* 2010 - The Eyewriter - Zachary Lieberman, Evan Roth, James Powderly, Theo Watson, Chris Sugrue, Tempt1
* 2011 - Newstweek Arhivirano 2014-09-03 na Wayback Machine-u - Julian Oliver (NZ) & Danja Vasiliev (RU)
* 2012 - "Memopol-2" Arhivirano 2012-08-15 na Wayback Machine-u - Timo Toots (EE)
* 2013 - *Pendulum Choir* - Michel Décosterd (CH), André Décosterd (CH)

## Vanjske veze

* Prix Ars Electronica Arhivirano 2010-01-10 na Wayback Machine-u
* Past winners Arhivirano 2009-01-23 na Wayback Machine-u
* Prix Ars Electronica 1987-1990 in German
# Havajski jezik

**Havajski jezik** (ISO 639-3: haw; havajski: *ʻōlelo Hawaiʻi*, ʻōlelo Hawaiʻi Makuahine) je, uz engleski, službeni jezik na Havajskom otočju. Član je markiške podskupine, šire polinezijske skupine austronezijskih jezika. Danas ga govori ili razumije oko 8000 ljudi, a za 1000 osoba je materinski jezik. U ranija vremena (1900.) bio je prvi jezik za 37.000 govornika.

Dubravko Škiljan (1994.) navodi kako je havajskim jezikom u jednom trenutku govorilo "svega 500 govornika". Havajski označava kao temelj kreolskome jeziku, nastalom amalgamacijom s engleskim jezikom, koji je postao sredstvom općega saobraćaja za oko 500.000 žitelja Havajskoga otočja.

Većina ih živi na otoku Niihauu i velikom otoku Hawaii.

Havajski alfabet (*piapa*), sastavili su misionari u 19. stoljeću. Ima 12 znakova, 5 samoglasnika (a, e, i, o, u) i 7 suglasnika (h, k, l, m, n, p, w). Sve riječi u havajskom jeziku završavaju samoglasnikom (a,o,e,i,u).

Riječ *wiki*, po kojem je Wikipedija dobila ime, dolazi iz havajskog jezika, a znači "brzo".

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th) Arhivirano 2015-07-21 na Wayback Machine-u
* Ethnologue (17th)
* Hawaiian Arhivirano 2010-12-30 na Wayback Machine-u
# PMID

**PMID** (PubMed Identifikator) je jedinstveni broj dodeljen svakoj PubMed citaciji u oblasti prirodnih nauka, i svakom biomedicinskom artiklu objavljenom u naučnim žurnalima. Srodna PubMed Centralna arhiva može dodatno dodeliti drugi broj, **PMCID** (PubMed Centralni Identifikator), koji se normalno piše sa **PMC** prefiksom.

2005. godine je bilo između 15 i 16 miliona **PMID** brojeva u upotrebi, počevši od broja 1, i oko 1 milion novih brojeva se dodaje svake godine. Jedinstveni identifikator (UID) je oznaka polja za pretragu u PubMed upitima za pretragu. Koristeći **PMID** kao pretražni argument (sa ili bez [UID] oznake), PubMed će prikazati relevantni abstrakt. Na primer, da bi se locirala informacija of ovom artiklu:

Chobanian AV, Bakris GL, Black HR, *et al.* (May 2003). „The Seventh Report of the Joint National Committee on Prevention, Detection, Evaluation, and Treatment of High Blood Pressure: the JNC 7 report”. *JAMA* **289** (19): 2560–72. DOI:10.1001/jama.289.19.2560. PMID 12748199.
potrebno je otići na  i uneti broj 12748199.

PMID identifikatori se mogu koristiti i u nekim drugim bazama podataka, kao što je Entrez koji je dostupan sa sajta

## Reference

## Vanjske veze

* Stvaranje direktnog Veb linka ka Entrez bazi podataka
* PubMed
* pmid.us
# Wikicitat

Wikiquote
| Logotip Wikiquotea |
|  snimak ekrana naslovnice wikiquote.org |
| URL
 | wikiquote.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Repozitorij citatâ |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Jimmy Wales i Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 10. jula 2003. |
| Alexa rank |  4431 (od augusta 2015.) |

**Wikiquote** [ˌwɪkiˈkwəʊt] (od engl. *wiki* + *quote*: citat), jedan iz porodice projekata zasnovanih na wikiju kojim upravlja Wikimedia Foundation, a pokreće ga MediaWiki softver. Zamisao potiče od Danijela Alstona. Izvršio je i razradio Brion Vibber. Svrha projekta je proizvesti skup citata poznatih osoba, književnih djela i poslovica.

Projekat je izvorno nastao na engleskom jeziku, ali je od 7. 2004. broj jezika povećan do 26 aktivnih jezičkih wikicitata u 7. 2005., odnosno 34 do druge polovine 2005.

Do 21.8. 2006. sedam manjih projekata sadrži više od 2 000 članaka. Najveći je Wikicitat na englleskom jeziku, sam sa više od 7 800 članaka. Slijede ga njemački, poljski, italijanski, portugalski i bugarski projekti.

## Hronologija

Najveći rast osam Wikicitata.
* 27.6. 2003. - Privremeno postavljen na *Wolof* izdanje Wikipedije: wo.wikipedia.com
* 10.7. 2003. - Vlastiti poddomen: quote.wikipedia.org
* 25.8. 2003. - Vlastiti domen: wikiquote.org
* 17.7. 2004. - Dodani novi jezici
* 13.11. 2004. - Englesko izdanje dostiže 2 000 stranica.
* 11. 2004. - 24 jezika
* 3. 2005. - Wikicitat ukupno dostiže 10 000 stranica. Englesko izdanje se približava broju od 3 000
* 6. 2005. - 34 jezika uključujući jedan klasični (latinski) i umjetni (Esperanto)
* 4.11. 2005. - Engleski Wikicitat ima 5 000 stranica.
* 4. 2006. - Francuski Wikicitat je ukinut zbog povrede prava autora.

## Reference

## Vanjske veze

* Lista Wikiquoteova
* Glavna stranica
# Wikiknjige

Wikibooks
|  |
|  snimak ekrana naslovnice wikibooks.org |
| URL
 | wikibooks.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Wiki udžbenici |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Karl Wick i Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 10. jula 2003. |
| Alexa rank |  3297 (od augusta 2015.) |

**Wikibooks** [ˌwɪkiˈbʊks] (od engl. *wiki* + *book*: knjiga), projekt Wikimedije zasnovan na wikiju koji hosta Wikimedia Foundation, a namijenjen je stvaranju udžbenika sa slobodnim sadržajem i anotiranih tekstova koje svatko može urediti. Projekt je prethodno djelovao pod nazivima *Wikimedia Free Textbook Project* i *Wikimedia-Textbooks*.

Compete.com procijenio je u septembru 2015. da je Wikibooks imao 2,102.708 jedinstvenih posjetilaca.

## Historija

Domena wikibooks.org registrirana je 19. jula 2003. i pokrenuta kao odgovor na zahtjev koji je podnio suradnik Wikipedije Karl Wick. U svojem zahtjevu Wick je tražio stvaranje projekta na kojem bi se hostali i izrađivali besplatni udžbenici s temama poput organske kemije i fizike. Dva veća potprojekta, Wikijunior i Wikiversity, stvorena su u sklopu Wikibooksa prije nego što je njegova službena politika promijenjena tako da se budući inkubatorski projekti pokreću u skladu s novom politikom projekata Wikimedia Foundationa. U augustu 2006. Wikiversity je postao nezavisni projekt Wikimedia Foundationa.

### Wikijunior

Wikijunior je potprojekt Wikibooksa specijaliziran za knjige za djecu. Projekt se sastoji od magazina i websitea, a trenutno se razvija na arapskom, danskom, engleskom, finskom, francuskom, japanskom, njemačkom, španjolskom i talijanskom. Financira se bespovratnim sredstvima Beck Foundationa.

## Povezano

* digitalna biblioteka
* e-knjiga
* European Library
* Projekt Gutenberg
* univerzalna biblioteka

## Reference
# Wikiteka

Wikisource
|  |
|  snimak ekrana naslovnice wikisource.org |
| URL
 | wikisource.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Digitalna biblioteka |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 24. novembra 2003. |
| Alexa rank |  7807 (od augusta 2015) |

**Wikisource** [ˌwɪkiˈsɔɹs] (od engl. *wiki* + *source*: vrelo, izvor), online digitalna biblioteka s tekstualnim izvorima slobodnog sadržaja zasnovana na wikiju kojom operira Wikimedia Foundation. Wikisource je ime projekta u cjelini i ime svakog primjerka tog projekta (svaki primjerak obično predstavlja različit jezik); mnogostruki Wikisourceovi čine sveukupni projekt Wikisource. Wikisource prikuplja i u digitalnom formatu pohranjuje prethodno objavljene tekstove, između ostalog romane, nefikcijska djela, pisma, govore, zakone i povijesne dokumente. Svi prikupljeni tekstovi ili su slobodni za objavljivanje ili su objavljeni pod GNU-FDL dozvolom.

Projekt ne služi kao mjesto prikupljanja dokumenata koje su napravili suradnici koji na njemu pridonose.

## Reference

## Vanjske veze
# Wikinovosti

Wikinews
|  |
|  snimak ekrana naslovnice wikinews.org |
| URL
 | wikinews.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Novinski wiki |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 8. novembra 2004. |
| Alexa rank |  64 655 (od novembra 2015) |

**Wikinews** [ˌwɪkiˈnjuːz] (od engl. *wiki* + *news*: vijesti), novinski izvor sa slobodnim sadržajem zasnovan na wikiju i projekt Wikimedia Foundationa. Website radi putem kolaborativnog novinarstva. Suosnivač Wikipedije Jimmy Wales razlučio je Wikinews od Wikipedije rekavši da »na Wikinewsu svaka priča se piše kao novinarska priča nasuprot enciklopedijskom članku«. Politika neutralne točke gledišta podržana na Wikinewsu razlikuje ga od ostalih napora građanskog novinarstva kao što su Indymedia i OhmyNews. Nasuprot većini projekata Wikimedia Foundationa, Wikinews dopušta pisanje izvornih radova u formi originalnog izvještavanja i intervjuâ.

## Povezano

* Wikimedia Foundation
* Wikipedia

## Reference

## Vanjske veze

* službeni website
# Wikiverzitet

Wikiversity
|  |
|  snimka ekrana naslovnice wikiversity.org |
| URL
 | wikiversity.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | obrazovni, autodidaktički |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 15. augusta 2006. |
| Alexa rank |  28 670 (od augusta 2015.) |

**Wikiversity** [ˌwɪkiˈvɜːsətiː] (od engl. *wiki* + *[uni]versity*: univerzitet), projekt Wikimedije koji podržava zajednice za učenje, materijale za učenje i pripadne aktivnosti. Razlikuje se od strukturiranih projekata kao što je Wikipedia po tome što nudi niz tutorijala ili tečajeva za kultiviranje učenja, a ne formalni sadržaj.

## Povezano

* OpenLearn
* WikiEducator

## Reference

## Vanjske veze

* Wikiversity, višejezični portal – s linkovima na sve siteove Wikiversityja.
# Wikivodič

| Wikivoyage |
| --- |
| Screenshot of Wikivoyage's portal |
| URL | wikivoyage.org |
| Komercijalan? | no |
| Tip stranice/sajta | wiki |
| Registracija | opcionalna |
| Korišteni jezik/ci | 7 aktivnih izdanja (engleski, nizozemski, francuski, njemački, italijanski, ruski, švedski) |
| Licenca sadržaja | CC-BY-SA 3.0 |
| Vlasnik | Wikimedia Foundation |
| Tvorac | Wikivoyage e.V. association |

**Wikivoyage** [ˌwɪkiˈvɔɪ.ɪdʒ] (od engl. *wiki* + *voyage*: putovanje), slobodni vodič za putovanje zasnovan na webu na kojem autori volonteri pišu o turističkim destinacijama i temama. Bratski je projekt Wikipedije koji podržava i hosta isti neprofitni Wikimedia Foundation. Wikivoyage katkad zovu »Wikipedia vodičâ za putovanjâ«.

Projekt je nastao razdvajanjem od njemačke verzije Wikitravela u septembru 2006. sa specifičnim ciljem da se izbjegnu komercijalni interesi. Financiralo ga je njemačko udruženje Wikivoyage e.V., a aktiviran je 10. decembra 2006. Sadržaj je objavljen pod copyleft licencom Creative Commons Attribution-ShareAlike.

Sredinom 2012. većina urednika engleske verzije Wikitravela, uključujući većinu administratora, odlučila je objediniti Wikitravel i Wikivoyage zajednice u novi ne-komercijalni projekt. Podnijeta je molba Fondaciji Wikimedia sa ciljem da istraži njihov interes za hosting, a što je potaklo uspješni prijedlog o vodiču za putovanja, odobren od strane WMF u oktobru 2012.

## Reference

## Vanjske veze

* www.wikivoyage.org – Online travel guide
* Travel Guide on Wikimedia meta-wiki - Proposal for a Wikimedia Foundation travel guide on Wikimedia meta.
	+ Request for Comment/Travel Guide on Wikimedia meta-wiki - Request for Comments on the proposal, which garnered a lot of comments/discussion.
	+ [ Arhivirano 2012-10-13 na Wayback Machine-u Migration FAQ on Wikivoyage.org] Arhivirano 2012-10-13 na Wayback Machine-u - Plan for the migration of Wikitravel content to Wikivoyage and then to Wikimedia Foundation.
# Wikimania

| Wikimania
 |
| --- |
|  logo Wikimanije
 |
| Status
 | aktivan
 |
| Žanr
 | konferencija
 |
| Frekvencija
 | godišnja
 |
| Lokacija
 | razne
 |
| Inaugurirano
 | 2005.
 |
| Organizatori
 | lokalni volonterski timovi
 |
| Reg. status
 | neprofitan
 |
| Website
 |
| wikimania.wikimedia.org
 |

**Wikimania** [ˌwɪkiˈmeɪniə], službena godišnja konferencija Wikimedia Foundationa. Teme prezentacijâ i diskusijâ uključuju projekte Wikimedije poput Wikipedije, drugih wikijâ, softvera s otvorenim kôdom, slobodno znanje i slobodni sadržaj te socijalne i tehničke aspekte u vezi s tim temama.

## Pregled

Karta s prikazom lokacija dosad održanih konferencijâ, s kontinentima osjenčanim u skladu s brojem održanih konferencija (tamnije sjenčanje više konferencija)

Wikimania konferencije
| Logo
 | Konferencija
 | Datum
 | Mjesto
 | Polaznici
 | Arhiva prezentacija
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Wikimania 2005
 | 5. – 7. augusta
 | Frankfurt, Njemačka
 | 380
 | dijaprojekcije, video
 |
|  | Wikimania 2006
 | 4. – 6. augusta
 | Cambridge, SAD
 | 400
 | dijaprojekcije i radovi, video
 |
|  | Wikimania 2007
 | 3. – 5. augusta
 | Taipei, Tajvan
 | 440
 | Commons galerija
 |
|  | Wikimania 2008
 | 17. – 19. jula
 | Aleksandrija, Egipat
 | 650
 | [ Arhivirano 2011-02-06 na Wayback Machine-u sažeci], dijaprojekcije,video
 |
|  | Wikimania 2009
 | 26. – 28. augusta
 | Buenos Aires, Argentina
 | 559
 | dijaprojekcije, video
 |
|  | Wikimania 2010
 | 9. – 11. jula
 | Gdańsk, Poljska
 | oko 500
 | dijaprojekcije
 |
|  | Wikimania 2011
 | 4. – 7. augusta
 | Haifa, Izrael
 | 720
 | prezentacije, video
 |
|  | Wikimania 2012
 | 12. – 15. jula
 | Washington, D. C., SAD
 | 1.400
 | prezentacije, videi
 |
|  | Wikimania 2013
 | 7. – 11. augusta
 | Hong Kong
 | 700
 | prezentacije, videi
 |
|  | Wikimania 2014
 | 6. – 10. augusta
 | London, Ujedinjeno Kraljevstvo
 | 1.762
 | prezentacije, videi
 |
|  | Wikimania 2015
 | 15. – 19. jula
 | Mexico, Meksiko
 | TBD
 | prezentacije, videi
 |
|  | Wikimania 2016
 | 21. – 28. jula
 | Esino Lario, Italija
 |  |  |

## Povezano

* Wiki Conference India
* WikiSym

## Referencije

## Vanjske veze

* Wikimania na Meta-Wikiju, wikiju za koordinaciju projekata Wikimedije
# Wikitravel

**Wikitravel** je višejezični internetski wiki-projekt turističkih informacija. Danas (2012. godine) postoji 11 jezičnih projekata s više od tisuću članaka. Projekt su pokrenuli Evan Prodromou i Michele Ann Jenkins 2003. godine.

Tri godine poslije, 2006. godine tvrtka "Internet Brands" kupuje zaštićeno ime i poslužitelje Wikitravela, te potom uvodi reklame na svoje stranice.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
# Dnevni kalendar

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar

---

|  |
| --- |
|
Kalendar za 2026.

 |
|
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartned.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartned.

 |
|
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsr.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartpet.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartpon.

 |
|
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsr.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.

 |
|
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartned.

 |
Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.

 |
# Prijestupna godina

**Prijestupna**JE ili **prestupna**EK  godina je godina koja ima 366 dana, za razliku od ostalih godina koje imaju 365 dana. Razlog tome je usklađivanje kalendarske godine s astronomskom godinom, da ne bi s vremenom Nova godina pala u ljeto, a grožđe dozrijevalo u decembru ili januaru. Mjesec februar, koji inače ima 28 dana, u prijestupnoj godini ima 29 dana.

Prijestupne godine sve su djeljive s 4, ako nisu djeljive sa 100, kojima se dodaju one koju su djeljive s 400.

Dakle, godine 1800, 1900. i 2100. nisu prijestupne, dok 1600, 2000. i 2400. jesu (sve ovo odnosi se na gregorijanski kalendar).
# Velika Britanija

**Velika Britanija** se može odnositi na:

* Velika Britanija (ostrvo), ostrvo u severozapadnoj Evropi
* Kraljevstvo Velika Britanija, bivša država u severozapadnoj Evropi, koja je postojala od 1707. do 1801.

ili:

* Ujedinjeno Kraljevstvo (zvanično Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske), država u severozapadnoj Evropi
* Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske, zvanično ime Ujedinjenog Kraljevstva između 1801. i 1927.

## Povezano

* Britanija, razvrstavanje
* Nova Britanija, ostrvo
# Palestinci

**Palestinci** je izraz koji ima više, često kontroverznih, značenja.

U najširem smislu, koji se najviše bio koristio prije 20. vijeka, se koristi za sve stanovnike ili osobe porijeklom iz Palestine - što uključuje današnji Izrael i Palestinske teritorije.

Međutim, s obzirom na sve veće doseljavanje Židova u Palestinu, a kasnije i stvaranje države Izrael, izraz Palestinci se počeo koristiti isključivo za ne-židovsko, odnosno arapsko stanovništvo Palestine.

PLO je prilikom svog osnivanja 1968. godine Palestincima proglasilo sve palestinske Arape, te im pridodala sve stanovnike Palestine čiji su preci živjeli na teritoriji Palestine do 1917. kada se intenzivirala cionistička migracija.

Izrael, pak, priznaje postojanje Palestinaca, ali za arapsko stanovništvo unutar svojih granica koristi službeni izraz Izraelski Arapi.

S obzirom na ratove i učestale migracije, danas je teško procijeniti koliko ima Palestinaca, ali se najčešće spominje brojka od oko 9,5 miliona. Od toga je oko 3,7 miliona na Palestinskim teritorijama, dok je ostatak u izbjeglištvu, uglavnom u susjednim arapskim zemljama.

Po vjeri su 97 % muslimani, a 3 % kršćani.

## Literatura

* BBC: Israel and the Palestinians Arhivirano 2009-02-26 na Wayback Machine-u
* Save the Children: life in a refugee camp
* Gottheil, Fred M. "The Smoking Gun: Arab Immigration into Palestine", 1922-1931 Arhivirano 2006-05-25 na Wayback Machine-u, *Middle East Quarterly*, Winter 2003, Volume X:1
* Guardian Special Report: Israel and the Middle East
* United Nations Programme of Assistance to the Palestinian People Arhivirano 1997-07-04 na Wayback Machine-u
* al-Jazeera: Palestine, the People and the Land
# Konkord

**Konkord** se može odnositi na

* Concord, Arkansas
* Concord, Georgia
* Concord, Illinois
* Concord, California
* Concord, Kentucky
* Concord, Michigan
* Concord, Nebraska
* Concord, New Hampshire
* Concord, North Carolina
* Concord, Alabama
* Concord, Missouri
* Concord, Vermont
* Concord, Virginia
# Sali Berisha

|  |
| --- |
| Sali Beriša |
|
Sali Beriša i Džordž Buš |
| Mandat(i) |
| Predsednik Albanije
 |
| 11. septembraa 2005. -
 |
| Prethodnik
 | Fatos Nano
 |
| Predsednik Albanije
 |
| 9. april 1992. - 24. jul 1997.
 |
| Prethodnik
 | Ramiz Alija
 |
| Naslednik
 | Redžep Mejdani
 |
| Biografija |
| Veroispovest
 | Islam
 |
| Politička partija
 | Demokratska Partija Albanije
 |
| Supružnik
 | Liri Beriša
 |
| Profesija
 | Kardiolog
 |
| uredi  |

**Sali Ram Beriša** (albanski: *Sali Ram Berisha*; 15. oktobra 1944) je političar iz Albanije i drugi predsednik Albanije u periodu od 1992. do 1997, kao i sadašnji premijer Albanije (od 2005).

Rodio se u selu Tropoje blizu granice sa Srbijom. Diplomirao je na medicinskom fakultetu u Tirani (1967), a u Parizu je specijalizirao u oblasti geodinamike. U periodu 1980—1990 bio je profesor na Univerzitetu u Tirani. Ima zvanje doktora nauka i radio je kao kardiolog.

Član je Demokratske Partije Albanije. Postao je predsednik Albanije nasledivši Ramiza Aliju a njega je nasledio Redžep Mejdani. Postao je 44. premijer Albanije 2005. godine zamenivši Fatosa Nana.

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija Arhivirano 2009-05-02 na Wayback Machine-u

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| prethodnik **Ramiz Alija Fatos Nano** | **Predsednik Albanije1992-1997 2005- | sledbenik **Redžep Mejdani -** |
# Victor Vasarely

Victor Vasarely
Vasarelijev rad u Pečuhu.
**Viktor Vazareli** (**Victor Vasarely** [viktɔʁ vazaʁəli], pravo ime **Győző Vásárhelyi** [ˈɟøːzøː vaːʃaːrhɛji]; Pečuh, 9. aprila 1906. – Pariz, 15. marta 1997.), francuski slikar, skulptor i grafičar mađarskog porekla.

Umetnik kojega se često naziva ocem Op umetnosti. Početkom 1930-ih se skrasio u Parizu gde je radio kao grafički umetnik. Tu je napravio svoj prvi značajni rad *Zebra*, koji se sastojao od zakrivljenih crnih i belih linija, pokazujući u koje smeru želi nastaviti stvarati. *Zebra* se danas smatra prvim delom u žanru Op umetnost.

## Život i rad

Vazareli se rodio u Pečuhu i svoje detinjstvo je proveo u Budimpešti a od 1919. godine je rastao u Slovačkoj u Piešťanyma. Od 1925. godine je studirao na medicinskom fakultetu u Budimpešti ali od 1928. godine je stupio na grafičku školu u Budimpešti koja se nazivala „budimpeštski bauhauz“ i koja je postojala od 1938. godine ali iz finansijskih razloga nije mogla da da sve ono što i Bauhauz i umesto toga su bili usredsređeni na tipografički dizajn i primenjenu grafiku.

1929. godine je Vazareli naslikao svoje slike Modru studiju i Zelenu studiju a godinu dana kasnije se oženio sa svojom koleginicom Klar Spiner sa kojom je kasnije imao dvoje dece. U Budimpešti je radio u društvu za izradu kugličnih ležajeva i pravio plakate. U to vreme Vazareli je postao grafički dizajner i umetnik slikanja plakata koji je kombinovao uzorke i organske slike.

Vazareli je napustio Mađarsku i otputovao za Pariz i tu radio kao grafički umetnik od 1930. godine. Želeo je da tu osnuje školu nalik na „budimpeštanski bauhauz“ i za tu priliku je napisao nekoliko udžbenika. Posle drugog svetskog rata je u predgrađu Pariza otvorio alelje. Od 1961. godine se nastanio u Anet-sur-Marneu.

Za vreme sledeće tri desetgodišta je Vazareli stvorio svoj stil geometrijske apstraktne umetnosti. Radio je sa raznim materijalima i upotrebljavao samo minimalni broj boja. Umro je u Parizu 15. marta 1997. godine

## Vanjske veze

* Vasarely: Images, Exhibits, Descriptions, Biography Arhivirano 2009-11-02 na Wayback Machine-u
* Yvaral, Jean Piere Vasarely (son of Victor Vasarely): Images, Exhibits, Descriptions, Biography Arhivirano 2009-11-19 na Wayback Machine-u
* Association Vasarely Arhivirano 2019-07-18 na Wayback Machine-u
* Online petition to save Museum Fondation Vasarely in Aix-en-Provence, France Arhivirano 2009-01-29 na Wayback Machine-u
* Vasarely Museum, Zichy Palace, Budapest Arhivirano 2018-07-25 na Wayback Machine-u
* *Culture+Travel* magazine feature from 2008 about the Vasarely Foundation in Aix
* Vasarely VS VRML - Caldor Arhivirano 2009-02-27 na Wayback Machine-u