# 2. novembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartned.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |

**2. novembra/studenog** (**2. 11.**) je 306. dan godine po gregorijanskom kalendaru (307. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 59 dana.

## Događaji

* 1642. – Šveđani su u drugoj bici kod Brajtenfelda u Tridesetogodišnjem ratu pobjedili austrijske carske trupe pod nadvojvodom Leopoldom, koji je izgubio najmanje 10.000 ljudi.
* 1687. – U pobuni janjičara u Carigradu zbačen je sa vlasti turski sultan Muhamed IV, a na prijesto je došao njegov mlađi brat Sulejman III.
* 1721. – Poslije ratova protiv Otomanskog carstva i Švedske kojima je učvrstio Rusiju na Crnom moru i Baltiku, Petar Veliki proglašen carem cijele Rusije.
* 1755. – Rođena francuska kraljica Marija Antoaneta, žena Luja XVI, ćerka austrijske carice Marije Terezije. Omražena u narodu kojem je poručila: "Ako nemate hljeba, jedite kolače", optužena tokom Francuske revolucije da je tajnim vezama sa bečkim dvorom izdala Francusku, pogubljena je na giljotini 1793.
* 1766. – Rođen austrijski vojskovođa mađarskog porijekla feldmaršal Johan Jozef Radecki, vojni reformator i nacionalni heroj koji je više od pola vijeka predvodio austrijske trupe.
* 1785. – Londonski proizvođač kočija Lionel Lukin patentirao je prvi čamac za spašavanje.
* 1789. – oduzimanje crkvene imovine od Francuske države.
* 1789. – U Francuskoj konfiskovana imovina katoličke crkve, što je bio prvi težak udarac katoličkoj crkvi u njenoj istoriji.
* 1815. – Rođen engleski matematičar Džordž Bul, osnivač simboličke logike i "Bulove algebre", koja je imala presudan značaj za razvoj kompjutera. Značajni su njegovi radovi "Istraživanje zakona mišljenja" i "Matematička analiza logike".
* 1841. – Revoltirani britanskom okupacijom Kabula, Afganistanci su masakrirali 24 britanska oficira, što je izazvalo drugi Afganistanski rat.
* 1906. – Rođen Lukino Viskonti, jedan od najznačajnijih italijanskih filmskih režisera, koji je filmom "Zemlja drhti" (1948) označio početak italijanskog neorealizma ("Bijele noći", "Roko i njegova braća", "Gepard", "Sumrak bogova", "Smrt u Veneciji", "Nevino").
* 1914. – Rusija, Velika Britanija i Francuska su objavile rat Turskoj.
* 1917. – objavljena Deklaracija Balfoura koja je predviđala stvaranje jevrejske države u budućnosti.
* 1917. – Britanski ministar inostranih poslova Artur Džejms Balfur objavio je Deklaraciju, poznatu kao Balfurova deklaracija, o osnivanju jevrejske države u Palestini.
* 1920. – U SAD-u je nastala prva društvena radio stanica.
* 1930. – Haile Selasije I krunisan za cara Etiopije.
* 1938. – Mađarska anektirala južnu Slovačku, priključivši se rasparčavanju Čehoslovačke nakon potpisivanja Minhenskog sporazuma u septembru.
* 1941. – Započeo građanski rat u Jugoslaviji.
* 1949. – za vreme konferencije okruglog stola priznata je nezavisnost Indonezije.
* 1950. – Umro engleski dramski pisac, novinar i kritičar irskog porijekla Džordž Bernard Šo. Književnu karijeru počeo je pisanjem romana i pozorišnih kritika, a proslavio se mnogobrojnim pozorišnim djelima. Dobitnik je Nobelove nagrade za književnost 1925. ("Kandida", "Zanat gospođe Voren", "Major Barbara", "Pigmalion").
* 1953. – Pakistanski parlament proglasio Islamsku Republiku Pakistan.
* 1956. – Mađarska vlada odbacila članstvo u Varšavskom paktu i zatražila pomoć UN-a zbog napada sovjetskih trupa; SSSR stavio veto u Savjetu bezbjednosti UN-a na zahtjev zapadnih sila da se razmotri kriza u Mađarskoj.
* 1963. – U vojnom udaru u Južnom Vijetnamu ubijeni su predsjednik Ngo Din Dijem i njegov brat Ngo Din Nu.
* 1964. – U Saudijskoj Arabiji svrgnut kralj Saud, a za novog kralja proglašen je princ Fejsal.
* 1978. – Dvojica sovjetskih kosmonauta Jurij Romanenko i Georgij Grečko vratila su se na Zemlju sa svemirske stanice Saljut 6 nakon 139 dana i 14 časova, što je bio novi rekord boravka u vasioni.
* 1988. – Na Internetu se prvi put u istoriji javio virus.
* 1994. – Više od 430 ljudi poginulo je u požaru poslije eksplozije u velikom skladištu nafte blizu jednog sela u južnom Egiptu.
* 1995. – Vrhovni sud Argentine donio odluku o ekstradiciji nacističkog oficira Eriha Pribkea Italiji, gdje je optužen za ratne zločine tokom Drugog svjetskog rata. Izručen je Italiji, gdje je 1998. osuđen na doživotnu kaznu, koja je 2003. preinačena u kućni pritvor zbog njegovog zdravstvenog stanja. Umro 11. 10. 2013. u Rimu, u 101. godini.
* 1998. – Uragan Mič, koji je harao kroz Centralnu Ameriku sedam dana, izazvao je ogromna razaranja, posebno u Hondurasu i Nikaragvi, a najmanje 9.000 ljudi je poginulo.
* 1999. – Crna Gora uvela njemačku marku kao paralelnu valutu uz jugoslovenski dinar.
* 2001. – Haški tribunal osudio petoricu bosanskih Srba na višegodišnje kazne zatvora za ubijanje i mučenje bošnjačkih i hrvatskih civila u logorima Omarska, Keraterm i Trnopolje kod Prijedora. Bivši policijci iz Prijedora Zoran Žigić osuđen je na 25 godina zatvora, komandant smjene u logoru Omarska Mlađo Radić na 20, dok su Miroslav Kvočka, Dragoljub Prcać i Milojica Kos osuđeni na zatvorske kazne od pet do sedam godina.
* 2001. – Poslije više od pola vijeka u škole u Srbiji ponovo je uvedena vjeronauka.
* 2003. – Svećenik Kenon V. Džin Robinson imenovan je za biskupa američke Episkopalne crkve. On je prvi svećenik koji je javno priznao da je homoseksualac.
* 2003. – Umrla Kristabel Bilenberg (94), britanska književnica, autorka knjige "Prošlost sam ja", memoara o opstanku u nacističkoj Njemačkoj.
* 2004. – Džordž V. Buš pobedio na izborima za predsednika Sjedinjenih Američkih Država protiv demokrate Džon Kerija.
* 2004. – Na predsjedničkim izborima u SAD-u ponovo je izabran republikanac Džordž Buš.
* 2004. – Umro šeik Zajed Ben al Nahajan (90), osnivač i istorijski lider Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je tom zemljom vladao od 1971. godine.
* 2004. – Holandski filmski režišer i kolumnista Teo van Gog, praunuk slikara Vinseta van Goga, ubijen je u Amsterdamu. Njega je ubodima noža usmrtio jedan Marokanac koji je kasnije uhapšen. Teo van Gog je snimio film o zlostavljanju žena u islamskim zemljama.
* 2007. – Umro čuveni ruski koreograf i rukovodilac Državnog akademskog ansambla narodnih igara Igor Mojsejev. Dobitnik je brojnih sovjetskih odlikovanja ali i nekih zemalja svijeta, među kojima je i medalja Mocarta kojom ga je odlikovao UNESCO.

.

## Rođenja

* 1667. – Jakub Ludvig Sobieski, poljski kraljević (u. 1737).
* 1755. – Maria Antoniet, kraljica Francuske (u. 1793).
* 1766. – Josef Radetzky, austrijski feldmaršal (u. 1858.).
* 1777. – Alojzi Fortunat Žulkovski, poljski glumac (u. 1858).
* 1795. – James Knox Polk, američki političar, jedanaesti predsjednik SAD-a.
* 1815. – George Boole, engleski matematičar i filozof (u. 1864).
* 1844. – Mehmed V., turski sultan (u. 1918).
* 1861. – Mauris Blondel, francuski filozof (u. 1949).
* 1861. – Grigorij Lavov, revolucionarni premijer Rusije (u. 1925).
* 1865. – Warren Harding, predsednik SAD (u. 1923).
* 1868. – Jokojama Taikan, Japanski slikar(u. 1958).
* 1879. – Valeri Slavek, poljski političar, trostruki premijer poljske (u. 1939).
* 1888. – Branimir Petrović, hrvatski slikar (u. 1957).
* 1890. – Moa Martinson, švedska spisateljica (u. 1964).
* 1906. – Luchino Visconti, italijanski filmski reditelj (u. 1976).
* 1911. – Odisejas Elitis, grčki pesnik (u. 1996).
* 1913. – Brut Lankoster, američki glumac (u. 1994).
* 1923. – Cesare Rubini, talijanski košarkaški trener i vaterpolist (u. 2011.).
* 1932. – Melvin Schwartz, američki fizičar (u. 2006.).
* 1934. – Ken Rosewall, bivši australijski amaterski i profesionalni teniski prvak.
* 1941. – Ježi Osiatinjski, poljski političar.
* 1946. – Đuzepe Sinopoli , italijanski dirigent i kompozitor (u. 2001).
* 1946. – Alan Jones , australski športski automobilist.
* 1954. – Zoran Simović, bivši jugoslovenski nogometni vratar i nogometaš Hajduka.
* 1959. – Said Aouita, marokanski atletičar.
* 1959. – Damir Škaro, hrvatski boksač i političar.
* 1961. – k.d. lang, kanadska muzičarka.
* 1962. – David Brock, američki politički novinar.
* 1963. – Snježana Banović, hrvatska kazališna redateljica.
* 1963. – Borut Pahor, slovenski ljevičarski političar i bivši premijer Slovenije.
* 1966. – Dubravko Šimenc, hrvatski vaterpolist.
* 1966. – David Schwimmer, američki glumac.
* 1967. – Zvonimir Soldo, hrvatski nogometaš i nogometni trener.
* 1973. – Samir Barać, hrvatski vaterpolist.
* 1974. – Nelly, američki pjevač i reper.
* 1976. – Thierry Omeyer, francuski rukometni vratar.
* 1977. – Randy Harrison, američki glumac.
* 1981. – Ivan Herceg, hrvatski filmski, televizijski i kazališni glumac.
* 1988. – Julia Görges, njemačka teniserka.
* 1989. – Stevan Jovetić, crnogorski nogometaš.

.

## Smrti

* 1469. – Piero di Cosimo de' Medici, talijanski plemić (r. oko 1416).
* 1802. – Charles Leclerc, francuski general (r. 1772).
* 1887. – Alfred Domet, engleski pesnik, novozelandski političar (r. 1811).
* 1887. – Jenny Lind, švedska operna pjevačica (r. 1820).
* 1905. – Albert von Kuliker, švajcarski anatomista, istoričar i embriolog (r. 1817).
* 1942. – Hakushū Kitahara, japanski pesnik (r. 1885).
* 1950. – Džordž Bernard Šo, Britanski dramaturg, kritičar i publicista (r. 1856).
* 1960. – Dimitri Mitropoulus, grčki dirigent (r. 1896).
* 1963. – Ngo Dinh Diem, predsednik Južnog Vijetnama (r. 1901).
* 1966. – Peter Debije, holandski fizičar i hemičar, nosilac nobelove nagrade iz 1936 godine (r. 1884).
* 1975. – Pier Paolo Pasolini, italijanski pisac i režiser (r. 1922).
* 1977. – Hans Erich Nossack, nemački pisac (r. 1901).
* 1987. – Anka Krizmanić, hrvatska slikarica i grafičarka (r. 1896.).
* 1992. – Jerko Fućak, hrvatski teolog, bibličar, franjevac (r. 1932.).
* 2013. – Zlatko Crnković, hrvatski prevoditelj i književnik (r. 1931.).
* 2014. – Veljko Kadijević, general armije JNA. (r. 1925).
* 2015. – Miroslav Poljak (Žmega), hrvatski je vaterpolist, osvajač zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Mexicu 1968. godine (r. 1944.).

.

## Praznici i dani sećanja

* Zadušnice.

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar