Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Carol Reed

| Carol Reed |
| --- |
| Carol Reed (1950) |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 30. decembar 1906.  London, Engleska |
| Smrt | 25. aprila 1976. (dob: 69)  London, Engleska |
| Supružnik | Diana Wynyard (1943.-1947.) Penelope Dudley-Ward (1948.-1976.) |
| Znamenita djela |
| *The Third Man* *Oliver!* |
|  |
|

| Nagrade |
| --- |
| **Najbolji redatelj** 1968. *Oliver!* |

 |
|  |

**Sir Carol Reed** (London, 30. prosinca 1906. - London, 25. travnja 1976.), engleski filmski redatelj, dobitnik Oscara za svoju filmsku verziju mjuzikla *Oliver!* (1968.).

Kao nezakoniti sin glumca-producenta sir Herberta Beerbohma Treeja i njegove ljubavnice, May Pinney Reed, Carol Reed je rođen u Putneyju, London, a obrazovao se u Kraljevskoj školi u Canterburyju.

Reed je tijekom Drugog svjetskog rata služio u britanskoj vojsci, gdje je stekao mnoga iskustva koja će se poslije pojaviti u njegovim kasnijim filmovima. Za glumačku karijeru se odlučio još kao tinejdžer, ali je ubrzo postao redatelj i producent.

Od 1943. do 1947. je bio u braku s elegantnom britanskom filmskom zvijezdom Dianom Wynyard. Nakon njihova razvoda, 1948. se oženio s glumicom Penelope Dudley Ward, poznatom kao Pempie, starijom kćerkom Frede Dudley Ward, koja je bila ljubavnica Princa od Walesa, kasnije Edvarda VIII. i Vojvode od Windsora. Dobili su jednog sina, Maxa.

1953. je postao prvi britanski filmski redatelj koji je dobio titulu viteza.

Carol Reed umro je od srčanog udara 25. travnja 1976. u svom domu u Chelseaju, London, sa 69 godina.

## Izabrana filmografija

* *Oliver!* (1968.)
* *Agonija i ekstaza* (1965.)
* *Naš čovjek u Havani* (1959.)
* *Trapez* (1956.)
* *Otočki izopćenik* (1952.)
* *Treći čovjek* (1949.)
* *Pali idol* (1948.)
* *Mladi g. Pitt* (1942.)
* *Noćni vlak za München* (1940.)

## Vanjske veze

* Carol Reed na sajtu IMDb
* Carol Reed at screenonline
* Senses of Cinema: Great Directors Critical Database
* Carol Reed's Photo & Gravesite
# Kainovi potomci (film)

| 카인의 |
| --- |
|  |
| Režija | Yu Hyun-mok |
| Producent | Seong Dong-ho |
| Scenario | Lee Sang-hyun< |
| Predložak | *Kainovi potomci*; autor: Hwang su-won |
| Uloge | Kim Jin-kyu Moon Hee |
| Muzika | Kim Dong-jin |
| Fotografija | Lee Seok-chul |
| Montaža | Ree Kyoung-ja |
| Distribucija | Dong Yang Films Co., Ltd. |
| Premijera | 1. juna 1968 (1968-06-01) |
| Trajanje | 107 min. |
| Zemlja |  Južna Koreja |
| Jezik | korejski |

Kainovi potomci (카인의 후예 - *Kaineui huye*) je južnokorejski igrani film snimljen 1968. godine u režiji Yu Hyun-moka. Temelji se na istoimenoj knjizi Hwang su-wona. Radnja je smještena na sjeverni dio Korejskog poluotoka nakon Drugog svjetskog rata, odnosno u doba uspostavljanja komunističkog režima koji će poslije postati poznat kao Sjeverna Koreja, te prikazuje kako komunističke vlasti počinju nasilno oduzimati zemlju siromašnim seljacima. Film je snimljen u vrijeme eskalacije napetosti između dviju Koreja, te je imao snažan propagandni naboj, u skladu sa službenom antikomunističkom ideologijom tadašnje Južne Koreje.

## Uloge

* Kim Jin-kyu ... Pak Hun
* Moon Hee as O Jang-nyeo
* Park Nou-sik as Do-seop
* Jang Dong-he
* Jeong Min
* Choe Bong
* Yang Hun
* Jang hoon
* Kim Chil-seong
* Seong So-min

## Izvori

## Vanjske veze

* *Cainui huye (1968)* na sajtu IMDb
* *Descendants of Cain (Cain-ui Huye)* na Korean Movie Database
# Burza

Newyorška burza (NYSE) u Wall Streetu
**Burza** ili **berza** (njem. *Börse* < niz. *beurs*; tal. *borsa*: novčarka, kesa), organizirano mjesto trgovanja čija je glavna funkcija omogućiti susretanje ponude i potražnje vrijednosnih papira pod jednakim uvjetima za sve sudionike. „Pod jednakim uvjetima“ označava jednaku dostupnost podataka o vrijednosnim papirima kojima se trguje, kao i dostupnost podataka o trenutnoj ponudi i potražnji vrijednosnih papira.

Burza služi vremenskom i prostornom (u novije vrijeme i virtualnom) objedinjavanju trgovanja uz kontrolirano utvrđivanje cijena. Cilj im je povećanje transparentnosti tržišta vrijednosnica, veća učinkovitost, smanjenje troškova transakcija ali i zaštita od manipuliranja.

Podrijetlo naziva *burza* nije izvjesno. Jedna od pretpostavki je da je nazvana po "Bourse de Paris" francuskoj nacionalnoj veletržnici dionica. Drugi smatraju vjerojatnijim, da je burza dobila ime miješanjem prezimena trgovačke obitelji *van de Beurse* iz 16. stoljeća sa lat. pojmom *Bursa*. Prva burza osnovana je 1460. u Antwerpenu.

Burza se može osnovati samo kao d.d. u skladu sa zakonom o trgovačkim društvima i Zakonom o tržištu vrijednosnih papira.
Sudionici u trgovini na burzi mogu biti samo ovlaštena društva koja su članovi burze.
Poslove s vrijednosnim papirima mogu obavljati samo banke i brokerska društva.

## Podjela burzi

Burze se obično dijele na:

* robne burze, se dalje dijele na:
	+ opće robne burze
	+ specijalizirane robne burze
* efektne burze

## Povezano

* broker
* burza rada
* burza vrijednosnih papira
* crna burza
# Maoizam

**Mao Zedongova misao** (pojednostavljeni kineski: 毛泽东思想; tradicionalni kineski: 毛澤東思想; pinyin: *Máo Zédōng Sīxiǎng*) ili **maoizam** je naziv za marksističko-lenjinističku (komunističku) ideologiju koja se temelji na temelju učenja kineskog komunističkog vođe Mao Zedonga. Svoje je korijene imala u Maovim iskustvima za vrijeme građanskog rata da bi se počela razvijati 1950-ih nakon njegovog dolaska na vlast i konačno uobličila za vrijeme kinesko-sovjetskog raskola te postala službenom ideologijom vladajuće Komunističke partije Kine. Njen temeljna razlika u odnosu na dotadašnju marksističko-lenjinističku ideologiju je bila u tome što je seljaštvo umjesto radnika smatralo glavnom revolucionarnom silom. Maovi stavovi su postali izuzetno popularni kod brojnih ljevičarskih i revolucionarnih pokreta u Trečem svijetu, kao i kod pobornika Nove ljevice u Zapadnom svijetu, te su se vremenom osim NR Kine i neke druge države u većoj ili manjoj mjeri preuzele maoizam kao dio svoje ideologije, što je uključivalo Kambodžu pod vlašću Crvenih Kmera, kao i Albaniju pod vodstvom Envera Hoxhe. Maoizam je, međutim, relativno brzo odbačen u NR Kini gdje je vladajuća Partija pod novim vodstvom Deng Xiaopinga odbacila njegove radikalne stavove. U svijetu, međutim, i dalje djeluje niz maoističkih organizacija, uključujući neke sa vlastitim gerilskim paravojnim formacijama, od kojih su najpoznatije one u Peruu, Nepalu i Indiji.

## Vanjske veze

* Guiding thought of revolution: the heart of Maoism (`en`)
* Marx2Mao.org Mao Internet Library (`en`)
# Mrežna enciklopedija

**Mrežna** ili **internetska enciklopedija** jest zbirka javno dostupnog znanja iz raznih područja, dostupna pomoću internet preglednika.

Među laicima česte su zabune između nejednakih pojmova enciklopedije i leksikona. U štampanim izdanjima iz leksikografije, leksikon čini pregledna zbirka naslova i kraćih izvoda o raznim pojmovima, dok prave enciklopedije uglavnom obuhvataju opširnije tematske izvode pojmova s podnaslovima, zaglavljima i pripadnom literaturom. Osim digitalizovane *Encyclopædia Britannica*, većina ostalih enciklopedija na internetu su započele kao jednostavni internetski leksikoni koji su zatim prerasli u prave razrađene enciklopedije.

Na internetu je postojalo do pedeset raznih opitnih leksikona i enciklopedija, od kojih su mnogi dosad odumrli i nestali. Među njima su najvažnije stručno uređivana englesko-jezična *Encyclopædia Britannica* i najveća višejezična slobodna internetska enciklopedija Wikipedia.

Po koncepciji razrade, te dostupnosti i uticaju korisnika, razlikuju se tri glavna tipa internetskih enciklopedija: otvoreni tipovi (wiki), poluotvoreni elitni tip i zatvoreni komercijalni tip.

## Povezano

* Lista internetskih enciklopedija
# Wiki

Ward Cunningham, izumitelj vikija
Wikipedia, naslovnica
**Wiki** (havajski: *wiki* – „brz”) jest ime za internetsku stranicu koja se upotrebljava za posebnu vrstu hipertekstualne kolekcije dokumenata ili za posebnu vrstu (collaborative software) programa koji se koristi za stvaranje takve dokumentacije. Informacije koje se nalaze na vikiju može menjati svaki posjetitelj. Postoje vikiji na kojima je neophodno za to biti registrovan, ali na većini ni to nije potrebno.

Integritet informacije čuva se time što svaka stranica čuva historiju izmjena, pa je vrlo jednostavno vratiti staru verziju stranice ako se na njoj unese neka nepoželjna izmena, kao i mogućnošću potpunog i preciznog nadgledanja svih izmjena na vikiju (ili samo na određenim stranicama). Iako na prvi pogled izgleda da ovaj koncept ima dosta mana, osmogodišnji rad prvog vikija pokazalo je da je on uspešan. On omogućava veoma brz rast informacija i dosad nepostojeće mogućnosti za suradnički rad. Uz nešto manju sigurnost informacija, dolaze veća neutralnost, korisnost i kvalitet.
# Višejezičnost

**Dvojezičnost** ili **višejezičnost** označava sposobnost neke osobe ili zajednice da, u većoj ili manjoj mjeri, svakodnevno koristi više nego jedan jezik. Osobe koje su u stanju koristiti više od jednog jezika se nazivaju poliglotima.

Dvojezičnost ili višejezičnost također mogu označavati i situaciju kada se na nekom području dva ili više različitih jezika koriste kao službeni.

## Vanjske veze

* Adult LiteracyPDF (82.6 KiB)
* Common Questions about a bilingual education for young children Arhivirano 2009-06-05 na Wayback Machine-u
* The benefits of multilingualism Arhivirano 2010-01-11 na Wayback Machine-u
* CBC Digital Archives – The Road to Bilingualism
* Encouraging Childhood Multilingualism Arhivirano 2018-08-08 na Wayback Machine-u
* International Journal of Multilingualism
* SLABIB: Second Language Acquisition Arhivirano 2009-02-01 na Wayback Machine-u
* One Language or Two: Answers to Questions about Bilingualism in Language-Delayed Children Arhivirano 2009-05-30 na Wayback Machine-u
* ESRC Centre for Research on Bilingualism in Theory and Practice Arhivirano 2014-02-28 na Wayback Machine-u
* raising-bilingual-children.com - webpage dedicated to educating children in a multilingual environment. Information/Recommendations, Forums, Links etc. Arhivirano 2019-09-01 na Wayback Machine-u
* my-bilingual.com - a website with free resources dedicated to bilingual education. Information, Links etc. Arhivirano 2019-05-26 na Wayback Machine-u
* Multilingial virtual keyboard
* Bastardas-Boada, Albert. "World language policy in the era of globalization: Diversity and intercommunication from the perspective of 'complexity'" Arhivirano 2008-02-27 na Wayback Machine-u, Noves SL. Revista de Sociolingüística 2002 (Summer).
* De Mauro, Tullio "Linguistic Variety and Linguistic Minorities." Italian Cultural Studies, an Introduction. Ed. David Forgacs and Robert Lumley. New York: Oxford UP, 1996. 88-101.
* Full version in English of the Plurilingualism Promotion Plan [1]PDF (497 KiB)
# Portmanteau

**Portmanteau** (*port'mantô*) ili stopljenica je lingvistički naziv za nove riječi koje kombiniraju dva značenja.

Riječ *portmanteau* potiče iz knjige *Alisa u Zemlji čudesa* od Lewisa Carrolla, a nosi korijene od francuske riječi *portemanteau* ("vješalica") kojom se prije nazivao veliki kofer sa dva odvojena dijela, odakle i veza sa kostrukcijom nove riječi od dvije postojeće.

## Primjeri

* *animatronika*, od riječi *animacija* i *elektoronika*
* *kiborg*, od *kibernetika* i *organizam*
* *motel*, od *motor* i *hotel*
* *modem*, od *modulator* i *demodulator*
* *informatika* od *informacija* i *automatika*
* *dramedija*, od *drama* i *komedija*
# Wikipedija na engleskom jeziku

Engleska Wikipedija
|  |
|  Glavna stranica engleske Wikipedije. |
| URL
 |  |
| Komercijalan? | ne |
| Tip
 | Internetski enciklopedijski projekt |
| Registracija | opcionalna |
| Jezik | engleski |
| Posednik
 | Fondacija Wikimedia
 |
| Autor
 | Jimmy Wales, Larry Sanger
 |

**Engleska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na engleskom jeziku. Pokrenuta je 15.1. 2001 a dosegla je dva miliona članaka do septembra 2007. Predstavlja je prvo izdanje Wikipedije, a danas je najveće, s dva puta većim brojem članaka od druge po veličini Wikipedije - njemačke. Godine 2007. otprilike četvrtina svih članaka na Wikipedijama pripadaju izdanju na engleskom jeziku. Taj udio se s vremenom smanjivao od 2003. godine, zahvaljujući porastu članaka na drugim Wikipedijama.

## Povezano

* Historija Wikipedije
* Kritika Wikipedije
* Pojednostavljena engleska Wikipedija

## Napomene i izvori

## Vanjske veze

* Engleska Wikipedija
* Wikipedia.org multilingual portal
* Wikimedia Foundation
# Nature

*Za ostale upotrebe, pogledajte Nature (razvrstavanje).*

| *Nature*   |
| --- |
|  |
| Disciplina | prirodne nauke |
| Urednik | Philip Campbell |
| Detalji |
| Izdavač | Nature Publishing Group (podružnica Georg von Holtzbrinck Publishing Group) ( Ujedinjeno Kraljevstvo) |
| Historija izdavanja | 1869–danas |
| Učestalost | tjednik |
| Indeksiranje |
| ISSN | 0028-0836 (print) 1476-4687 (web)  |
| CODEN | NATUAS |
| OCLC broj | 01586310  |
| Linkovi |
| * Stranica časopisa
* Online access
* Online archive
 |

Nature (srpskohrvatski: *Priroda*) je naučni časopis koji izlazi u Velikoj Britaniji od 1869. godine, a koji se smatra najcitiranijim od svih naučnih časopisa na svijetu. Također se smatra jednim od rijetkih današnjih naučnih časopisa čije se teme bave izuzetno širokim poljem prirodnih nauka.

Iako je prvenstveno namijenjen stručnjacima, odnosno naučnim istraživačima, sažeci članaka su sastavljeni tako da budu dostupni široj javnosti. Osim stručnih članaka se u svakom broju objavljuje uvodnik, kao i prikaz vijesti, recenzije knjiga i sl. Vrlo često su stručni članci toliko opsežni i detaljni da ne mogu ući u broj; tako se u svakom broju objavljuje sažetak, a ostatak se može pročitati na web-stranici časopisa.

U Natureu su se tokom njegovog dugog postojanja objavila pisma, odnosno stručni članci koja predstavljaju neke od najvažnijih stručnih radova u historiji nauke.

## Vanjske veze

* Službeni veb-sajt
* An electronic version of the first issue from 1869
* Nature archive, 1869–present
* The *Nature Reviews* website
* *Nature Clinical Practice* website
* Interview with Timo Hannay, director of web publishing for Nature Publishing Group
* History of the journal *Nature*
* Peer review policy for Nature journals
* Editorial policies for Nature journals
# Kritika Wikipedije

Glavne poante **kritike Wikipedije** se temelje na činjenicama da ova enciklopedija dopušta svakome da na njoj piše što dovodi u pitanje istinitost podataka na njoj pa se ne može koristiti kao izvor za tvrdnje.

## Kritike Wikipedije

### Istinitost podataka

Po časopisu *The Guardian* glavni problem je što wikipedija za razliku od drugih enciklopedija nema službenog kontrolora koji vrši pregled istinitosti napisanih podataka. Zbog toga ona je bila izložena više puta uspješnog vandaliziranju putem unošenja lažnih podataka koji su potom kao istiniti znali ostati u tekstovima i po duže od godinu dana

### Agencijski POV

Druga od kritika wikipedije se ticala činjenica da razne agencije, političke ili samo poslovne organizacije i državni organi imaju zaposlenike koji pišu tekstove kako bi se njihovi državni ili poslovni ciljevi prikazali u pozitivnom svjetlu, a oni njihovih protivnika u negativnom. U odgovoru na tu kritiku Wikipedija je stvorila wikiscanner s ciljem otkrivanja mjesta s kojeg se pišu tekstovi. Ta odluka nakon što je izašla u javnost je kritizirana zbog povrede privatnosti, ali je istovremeno otkrila da su pripadnici država i različitih organizacija vršili ovu vrstu POV pisanja tekstova.

Među "uhvaćenim" organizacijama čija imena je Wikipedija izdala u javnost su se našli: Amnesty International, Apple Inc., australska vlada, BBC, Britanska Konzervativna stranka, Coca Cola, Electronic Arts, FBI, itd.

### Svjetonazorski POV

Treća od wikipedija kritika se tiče POV-a samih korisnika pri pisanju tekstova. Ta pristranost može biti ideološka, ali je vrlo često na kraju ipak riječ o različitim interpretacijama historije. Od svih vrsta pristranosti na južnoslavenskim Wikipedijama ona je tamo daleko najčešća u čemu su veliku ulogu odigrali i tamošnji školski sistemi tokom zadnje dvije decenije. Rezultat te pristranosti su primjetili komentatori koji govore kako na primjer Hrvatska Wikipedija kaže o NDH da je bila izraz stoljetnih težnji za samostalnošću, a Ante Pavelić književnik klase Ive Andrića jedinog južnoslovenskog dobitnika Nobela za književnost, dok npr. Srpska Wikipedija po riječima drugog komentatora priča naveliko o kooperaciji kosovskih Albanaca s Nijemcima, ali ne govori o aneksiji Kosova 1912. protiv tamošnje narodne volje ili vojnoj diktaturi.

## Povezano

* Wikipedia: Sistemska pristranost

## Reference

## Vanjske veze

* Sanja Petkovska (septembar 2011.). "*Upotreba Vikipedije u istraživanju*". Fakultet političkih nauka u Beogradu. pristup na dan 4. II 2013.
# IBM

|  |
| --- |
| **International Business Machines Corporation** |
|  |
| Vrsta
 | Javna (NYSE: IBM)
 |
| Osnovana
 | 1888., ustanovljena korporacija 1911.
 |
| Trenutno sjedište
 | Armonk, New York, SAD
 |
| Ključne osobe | Samuel J. Palmisano, Chairman i CEO Mark Loughridge SVP i CFO Dan Fortin, predsjednik (Kanada) Frank Kern, predsjednik (Asija Pacifik) Nick Donofrio, EVP (Innovacije i tehnologija) Colleen Arnold, predsjednica IOT Sjeveroistočna Europa Dominique Cerutti, predsjenik IOT Jugozapadna Europa |
| Industrija | Računalni hardware Računalni software Savjetništvo IT usluge |
|
Prihod |  91,4 milijarde US$ +4% financijske godine '05 do '06) |
| Neto dobit | 9, 4 milijarde US$ +18% financijske godine '05 do '06) |
| Broj zaposlenih | 355.766 (2006) |
| Divizije | ADSTAR Informix Iris Associates Lotus Software Rational Software Sequent Computer Systems Tivoli Systems, Inc. |
| Web-stranica | www.ibm.com |

**IBM** je američka tvrka koja je jedna od pionira u razvoju računarstva i informacijskih tehnologija. IBM je skraćenica od International Business Machines, i ona je osnovana 1888., a kao korporacija je ustanovljena 1911. Sjedište tvrtke je u gradu Armonku savezna država New York, a kolokvijalno je poznata kao **Big Blue** - u slobodnom prijevodu: Veliki plavi.

IBM ima danas oko 332000 zaposlenih (od toga 195000 tehničara i inženjera) i godišnje prihode od oko 91 milijarde dolara (podatak iz 2005. godine). Poslednjih godina prihodi od sektora usluga i konsaltinga su premašili prihode od proizvodnje.

IBM je poznat i po tome sto je skoro 80 godina zahtevao od svojih zaposlenih da na posao dolaze u tamnoplavom odelu i beloj košulji sa crnom kravatom. Sa ovom praksom prekinuto je sredinom devedesetih godina prošlog veka.

## Historija

## Kultura

## Razvoj i istraživanje

* Razvoj i istraživanje tvrtke IBM

### Nobelove Nagrade

* Nagrada za fiziku, 1987 - superkonduktivnost u keramickim tvarima (Bednorz, J. Georg)
* Nagrada za fiziku, 1986 - istraživanje Scanning Tunnel Microscope (Binnig, Gerd i Rohrer, Heinrich)
* Nagrada za fiziku, 1973 (Esaki, Leo)

### A.M. Turing nagrade

* 1987 - John Cocke
* 1981 - Edgar F. Codd
* 1979 - Kenneth E. Iverson
* 1977 - John Backus

## Prvenci

* LAN tehnologija Token-ring IEEE 802.5
* Fraktali
* Scanning Tunnelling Microscope
* Fortran
* RISC
* Relacijske baze podataka DB/2
* Tvrdi disk

## Vanjske veze

* Glavne stranice tvrtke IBM
# PHP

**PHP: Hypertext Preprocessor** je projekat otvorenog koda (open source) i jedan je od najboljih i najpoznatijih *server-side* rešenja. *Server side scripting* predstavlja vid izvršavanja web skripti na web-u, a samo mu ime kaže da se izvršava na serveru (suprotno od JavaScript-e koja se izvršava na klijentu (client-side) -- browseru).

## Uvod

PHP logotip
PHP je lak za korišćenje i sličan je C-u i Perlu (od verzije 5+ sličan je i JAVA-i). Isto omogućava programeru da napravi dinamički web sadržaj bez znanja funkcija ili velikog iskustva.
Jedan od zanimljivih delova kod PHP-a jeste što on nije samo skriptni jezik. Zahvaljujući napretku jezika PHP može se koristiti kao GUI aplikacija (uz pomoć PHP-GTK) i može se koristiti iz komandne linije isto kao Perl ili Python.

PHP dozvoljava interakciju u dosta poznatih baza podataka, kao što je MySql,Oracle, IBM DB2, Microsoft SQL Server, PostgreSQL i SQLlite. Dosta Operativnih sistema podržava PHP kao što je Unix, Linuks, Vindous i Mac OS.

PHP je alternativa komercijalnim programima kao sto su majskrosoftskom ASP-u/VBScript/JScript, Makromediskom ColdFusion, San majkrosistemu JSP/JAVA i ne-komercijalnom CGI/PERL-u. Nekoliko poznatih projekta koji su napisani u PHP-u je phpBB pa čak kao i ovaj sajt - vikipedija

PHP je licenciran BSD-style licencom i PHP licencom. Od verzije 4+ PHP je snadbevan Zend-om.

## Historija

Na početku, 1994. godine, PHP je bio napisan Perl skriptama od strane Rasmusa Ledorfa za ličnu upotrebu, i nazvao ga je PHP/FI (**P**ersonal **H**ome **P**age Tools / **F**orm **I**nterpreter). 1997. dva izraelca, Zeev Suraski i Andi Gutman, sa fakulteta Tehnion su nastavili ledoolfov rad i napravili su jezgro PHP3 jezika. Posle nekoliko meseci rada, novembra 1997, zvanično su objavili PHP/FI 2. Zeev i Andi su počeli da pišu novo jezgro PHP-a 1997, koje se zove Zend engine (strana www.zend.com Arhivirano 2006-07-19 na Wayback Machine-u koja tvrdi da je PHP3 bio snabdeven sa Zend Engine 0.5). Oni su takođe osnovali Zend Technologies u Ramat Ganu, Izrael koja nadgleda unapređenje PHP-a. Maja 2000. je izašao PHP4. On je snabdeven Zend Enginom 1. 13. jula, 2004, je izašao PHP5, snabdeven Zend Enginom 2.

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
# Fedora Core

**Fedora Core**
|  Fedora 12 sa GNOME grafičkim okruženjem |
| **Web stranica:** | fedoraproject.org |
| **Izdavač/ razvijatelj:** | Fedora projekt |
| **Skupina OSa:** | Linux |
| **Izvorni model:** | Open source |
| **Zadnja stabilna verzija:** | 16 / 08. novembar 2011 |
| **Metoda nadogradnje:** | Yum |
| **Upravljanje paketima:** | RPM |
| **Podržane platforme:** | i386, AMD64, PowerPC |
| **Tip kernela:** | Monolitni |
| **Korisnički interfejs:** | GNOME |
| **Licenca:** | Različite |
|  |

**Fedora Core** je jedna od najpopularnijih distribucija GNU/Linuksa, nastavak linije proizvoda Red Hat Linux. Nekada je preduzeće Red Hat imalo dve linije proizvoda: Red Hat Linux, namenjenu kućnim i manjim profesionalnim korisnicima, te liniju proizvoda Red Hat Enterprise Linux koja i danas postoji a namenjena je pre svega velikim profesionalnim korisnicima. Distribucija Fedora Core je vrlo svež proizvod, ništa manje stabilan od prethodnika, sa vrlo velikom korisničkom bazom, kvalitetnom podrškom zajednice te je idealan za računarske entuzijaste, kućne korisnike i servere. Preduzeće Red Hat je donelo promenu poslovnog modela nakon izlaska Red Hat Linuxa 9. Ima nekoliko razloga za takvu radikalnu promjenu:

* Povećanje kvaliteta usluge velikim poslovnim korisnicima,
* Dinamičniji razvoj te kvalitetnije isprobavanje svojih tehnologija kroz distribuciju Fedora
* Mjera opreza od sudskih tužbi zbog zakona o softverskim patentima.

Nove verzije distribucije Fedora Core izlaze svakih šest do osam meseci.

## Vanjske veze

* Šablon:Zvanični sajt
* Fedora na DistroWatch-u
* Forum za Fedora korisnike
* Fedora Core 5 (standardni instalacioni ISO odraz) Arhivirano 2006-08-22 na Wayback Machine-u

## Reference
# Distributivnost

dva elementa skupa K može predstaviti kao zbir proizvoda jednog od njih sa još dva elementa koji u zbiru daju drugog, kaže se da zakon distribucije važi za datu algebarsku strukturu. Množenje može biti levo i desno te otuda dva različita uslova:

1. WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 (distributivnost s lijeve strane)
2. WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 (distributivnost s desne strane)

Ako su zadovoljeni samo prvi ili samo drugi uslov, kaže se da se „levo odnosno desno množenje lepo ponaša prema sabiranju“. Ukoliko su oba ispunjena, kaže se da se „operacija množenja lepo ponaša prema sabiranju“ tj. da je distributivna.

## Povezano

* Asocijativnost
* Antikomutativnost
* Komutativnost