Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hoanoflagelate

| Hoanoflagelate
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Razred:
 | **Choanoflagellatea**  |

**Hoanoflagelate** su grupa slobodno-živućih jednoćelijskih i kolonijskih bičarskih eukariota koje se smatraju najbližim srodnicima životinja. Kao što proizilazi iz imena, hoanoflagelate (obojeni bičari) imaju prepoznatljivu ćelijsku morfologiju kaja je karakterisana ovalnim ili sfernim ćelijskim telom 3-10 µm u prečniku sa jednim apikalninim bičem okruženim okovratnikom sa 30-40 mikrovila. Kretanje biča stvara vodenu struju koja može da pokrene slobodno-plivajuče hoanoflagelate kroz vodu i uhvati bakterije i detritus kolirom microvila gde se ta hrana konzumira. Ovaj hranjenje daje kritični link unutar globalnog ciklusa ugljenika, povezujući trofične nivoe. Osim njihove kritične ekološke uloge, hoanoflagelate su od posebnog interesa za evolucijske biologe koji proučavaju poreklo multicelularnosti životinja. Kao najbliži rođaci životinja, hoanoflagelate služe kao koristan model za rekonstrukcije posljednjeg jednoćelijskog prethodnika životinja.

## Izgled i rast

Svaka hoanoflagelata ima jedan bič, okružen prstenom aktin-ispunjenih izbočina zvanih mikrovili (mikroresice), koje formiraju cilindrični ili konični okovratnik (grčki: choanos). Vodena struja koju generiše bič takođe potiskuje slobodno plivajuće ćelije, kao kod životinjskih Spermatozoida. Nasuprot tome, većina drugih bičara su *povlačeni* njihovim bičevima.

## Reference
# Akritarh

**Akritarsi** su male organske strukture koje se pronalaze kao fosili. Općenito govoreći, svaka mala, ne-kisela otopina (npr. nekarbonska, nesilikatska) organska struktura čije se postojanje ne može na drukčiji način objasniti je akritarh. Većina akritarha su svakako ostaci jednostaničnih oblika života. Oni se mogu pronaći u sedimentnim stijenama od danas do prakambrija. Njih se lako može izolirati od vapnenca s klorovodičnom kiselinma, a također se mogu lako izolirati od silikona u silikatnim stijenama uz pomoć flourovodičke kiseline. Oni su odlični kandidati za indeks-fosile koji se koriste za određivanje datuma formacije u Paleozoiku u slučajevima kada nema drugih fosila. Također su korisni za tumačenje ekoloških prilika u drevnim razdobljima. Akritarsi uključuju ostatke različitih organizama, uključujući bakterije i dinoflagelate. Prava priroda stvorenja koje se povezuju sa starijim arkitarsima općenito gledano nije poznata, iako su većina njih vezani uz jednostanične alge.

Akritarsi datiraju od 1400Ma i prilično su se razgranali do 1300 Ma. Razgrantost je naglo prestala prilikom Sturtijsko-Varangerskog zaleđivanja oko 800Ma. Razgranatost je ponovno porasla prilikom ediakaranskog perioda. Razgranatost je naglo opala pred kraj prakambrija. Akritarsi pokazuju najveću razgranotost tokom kambrija, ordovicija, Silura i devonija. Prirodu nekih aktritarha se može odrediti na temelju strukture. Nekoliko njih se može približno identificirati zahvaljujući prisutnosti kemijskih tvari povezanih s fosilima.

## Vanjske veze

* CIMP Subcommission on Acritarchs Arhivirano 2005-08-28 na Wayback Machine-u
* Commission Internationale de Microflore du Paléozoique (CIMP) Arhivirano 2005-12-25 na Wayback Machine-u, international commission for Palaeozoic palynology.
* Centre for Palynology, University of Sheffield, UK Arhivirano 2005-11-24 na Wayback Machine-u
* The Micropalaeontological Society
* The American Association of Stratigraphic Palynologists (AASP)
# Orah (plod)

Kestenovi orasi jesu i botanički i kulinarski orasi.
Orahov orah (lijevo) i njegova sjemenka (desno) poslije uklanjanja usplođa.
**Orah** (lat. *nux*) ili **oraščić** (lat. *nucula*), u botanici, tip suhog, nadraslog, uglavnom jednoplodničkog, rjeđe višeplodničkog ploda nepucavca, u kojega sjemenka nije srasla s usplođem.

Orah se sastoji od ljuske ili lupine i sjemenke ili jezgre, a plod se ne otvara da bi oslobodio sjemenku kao kod drugih tipova ploda. Najčešći su jednoplodnički oraščići s po jednom sjemenkom, npr. hrast, joha, lijeska, pitomi kesten, brijest, žabnjak, a rjeđi su višeplodnički oraščići s jednom ili više sjemenaka, npr. lipa.

Orasi su važan izvor hranjivih sastojaka za ljude i druge životinje.

## Povezano

* nucelus
* orahova ljuska

## Vanjske veze
# Botanički vrt

Botanička bašta u SAD
**Botanička bašta** je naučno-istraživačka, nastavna i kulturno-prosvetna ustanova u kojoj se nalaze kolekcije živih biljaka koje reprezentuju raznovrsnost i bogatstvo biljnog sveta na Zemlji. Uređuju se po fitogeografskom, sistematskom i ekološkom principu.

## Povezano

* Botanički vrt Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
# Mitoza

Šema mitoze
**Mitoza** je dioba tjelesnih stanica, proces u kojem stanica udvostručuje svoj genom (genetski materijal) i zatim ga razdvaja u dvije istovjetne polovice. Nakon mitoze obično slijedi citokineza, u kojoj se cijela stanica dijeli na dvije približno jednake, genetski identične stanice-kćeri (klonove). Cijeli se proces naziva mitotska dioba.

Mitozom se dijele samo eukariotske stanice koje imaju jezgru, dok se prokarioti poput bakterija dijele binarnom fisijom.

Interfaza je faza životnog ciklusa stanice u kojoj se stanica priprema za mitozu.

## Pet faza mitoze

1. **Profaza** - počinje zgušnjavanjem i spiralizacijom kromatina u svrhu oblikovanja zbijenih kromosoma koji će se moći kretati u stanici bez međusobnog zaplitanja i lomova. Kromatin čija je DNK već upakirana u nukleosome, skraćuje se još oko 1000 puta i oblikuje kromosom (grč. khroma = boja; soma = tijelo). Skraćeni i zgusnuti kromosomi postaju vidljivi svjetlosnim mikrospokom. Sastoje se od dviju sestrnskih kromatida spojenih u poudručju centromera. Nestaje jezgrica i počinje oblikovanja diobenog vretena. U životinjskoj stanici centrosomi, udvostručeni u interfazi, putuju ne suprotne polove stanice, mikrotubuli se šire i oblikuju diobeni vreteno. U biljnoj stanici zbog nedostatka centrosoma, mikrotubuli staničnog skeleta preuređenjem oblikuju diobeno vreteno. Profaza završava razgradnjom jezgrine ovojnice čiji ostaci ostaju priljubljeni na oslobođenim kromosomima.
2. **Prometafaza** - razdoblje kretanja kromosoma između središta i polova stanice. Na području centromera nalaze se specifični proteini koji oblikuju pričvrsnicu (kinetohoru), mjesto vezivanja niti diobenog vretena. Pričvrsnice su “molekularni motori” koji upravljaju kretanjem kromosoma duž vlakna vretena. Vezivanjem mikrotubula diobenog vretena na pričvrsnice kromosoma završava prometafaza i počinje metafaza.
3. **Metafaza** - započinje završetkom prometafaze. Kromosomi kružno rasporede u sredinu diobenog vretena, u centar stanice koji se naziva matafazna ravnina. Raspad veza među sestrinskim kromatidama obilježava prijelaz u anafazu.
4. **Anafaza** - započinje završetkom metafaze. Na početku anafaze kromatide se odvoje u području centromera, a kasnije potpuno, cijelom dužinom i od tog trenutka svaka kromatida je samostalni kromosom. Skaraćivanjem mikrotobula diobenog vretena kromosomi se kreću prema suprotnim polovima stanice.
5. **Telofaza** - u posljednjoj fazi mitoze, telofazi kromosomi se na suprotnim polovima stanice “odmataju”, despiraliziraju i oblikuju kromatin. od dijelova stare jezgrine ovojnice, koje su kromosomi “donijeli” na polove, oblikuje se nova ovojnica. Događaji u telofazi vrlo su slični onima u profazi, samo se odvijaju obrnutim redosljedom. Po završetku telofaze stanica na polovima ima oblikovane dvije jednake jezgre čime je mitoza završena.

## Galerija slika

* 1. Profaza
* 2. Prometafaza
* 3. Metafaza
* 4. Anafaza
* 5. Telofaza

## Načini mitoze

* osmozna mitoza
* kemijska mitoza
* viralna mitoza

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Mitoza** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Mitoza** |
# Alb (geologija)

**Albij** (francuski *Albion*, od Alba = Aube u Francuskoj)
je stadij perioda krede.

Albij je kao naziv godine 1842. predložio A. d'Orbigny za stadij sistema krede koji dolazi iznad (kasnije od) aptij skog i ispod (prije) cenomaniaj (Pal. France. Cret. ii.). Približni vremenski okvir za albij je od oko prije 112,0 ± 1,0 Ma i 99,6 ± 0,9 Ma (miliona godina).

Slijedeći primjerci albijskog doba su vrijedni pažnje: the gaize i fosfatske naslage u Argonnei i Brayu u Francuskoj; Flammenmergel na sjeveru Njemačke; ligniti u Iltrillasu u Španiji; gornji pješčenjak u Nubiji, te naslage Fredericksburga u Sjevernoj Americi.

## Vanjske veze

* GeoWhen Database - Aptian
* Albian Stage, Cretaceous Period in Hampshire Arhivirano 2006-05-14 na Wayback Machine-u
* Aptian article Arhivirano 2010-12-20 na Wayback Machine-u from the Palaeos website

| Period krede
 |
| --- |
| Donja kreda
 | Gornja kreda
 |
| Berijas
 | Valendis
 | Otriv
 | Barem
 | Apt
 | Alb
 | Cenoman
 | Turon
 | Konijak
 | Santon
 | Kampan
 | Mastriht
 |
# Saponin

Hemijska struktura saponina solanina.
**Saponini** (**saponin glikozidi**) su posebna grupa glikozida koje u svom sastavu pored šećera imaju i triterpenska ili steroidna jedinjenja, a njihovi rastvori kada se miješaju ili mute stvaraju pjenu. Po toj osobini su u 19. vijeku dobili ime. Od njih se prave pjenušavi rastvori za gašenje požara, preparati za pranje osjetljivih tkanina poput svile i vune kao i šamponi, losioni i drugi slični proizvodi. U biljci se nalaze u ćelijskom soku najviše podzemnih organa, plodovima i sjemenima, mada ima biljaka kod kojih se nalaze u čitavom organizmu.

Prema nešećernoj komponenti, nazvanoj sapogenol, dijele se u dve grupe:

* steroidni saponini, koji nisu otrovni za ljude i značajni su kao prekursori za sintezu steroidnih hormona;
* triterpenski saponini koji su toksični, imaju sposobnost hemolize.

## Reference

## Literatura

* Kojić, M, Janjić Vaskrsija: Otrovne biljke, Naučna knjiga, Beograd, 1991.
* Jančić, R: Botanika farmaceutika, Službeni list SCG, Beograd, 2004.

## Vanjske veze

* Saponins in Wine, by ScienceDaily, accessed Sep 9,2003
* Molecular Expressions Phytochemical Gallery - Saponin
* Saponins: Suprising [sic] benefits of desert plants
* How to survive the world's worst diet
* Quillia Extracts JECFA Food Additives Series 48
# Juncaceae

| Juncaceae
 |
| --- |
|  |
| sita, *Juncus effusus* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Poales  |
| Porodica:
 | **Juncaceae** Juss. |

**Juncaceae** (site, sitovi, porodica sitâ) su porodica monokotiledonih skrivenosjemenica iz reda Poales. Uključuje 7 rodova s oko 430 vrsta.

Stanište site
## Rasprostranjenost

Biljke iz rodova *Juncus* i *Luzula* se mogu naći u svim umjerenim i arktičkim regijama obije hemisfere, dok u tropskim regijama samo na višim planinama. Ostale vrste su rasprostranjene isključivo u Južnoj Americi, a rodovi *Marsippospermum* i *Rostkovia* samo na Novom Zelandu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Informacije i slike o porodici
* Fotografije vrsta Arhivirano 2007-04-09 na Wayback Machine-u
* Linkovi na serveru CSDL, Texas Arhivirano 2008-12-01 na Wayback Machine-u
* Odsjek za poljoprivredu Sjedinjenih Američkih Država Arhivirano 2013-10-05 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Juncaceae** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Juncaceae** |
# Septum

**Septum** može značiti:

* septum (citologija)
* nosna pregrada (septum nasi)
* srčana pregrada
interatrijalni septum
interventrikularni septum
septum primum
septum sekundum
* orbitalna pregrada
# Ipres (stadij)

**Ypresij** je prvi stadij eoceneske epohe. Pokriva vrijeme od prije 55,8 ± 0,2 Ma do prije 48,6 ± 0,2 Ma (miliona godina). Stadij je nazvan prema Ypresu u Belgiji. Slavna Messelska jama u Njemačkoj potječe iz ovog doba.

## Literatura

* GeoWhen Database - Ypresian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Ande

Ande
Cono de Arita, Salta (Argentina)
**Ande** su nabrano gorje koje se u dužini od 7200 km protežu uz zapadnu obalu Južne Amerike. Građeno pretežno od paleozojskih i mezozojskih naslaga, izdignutih alpskim nabiranjem i znatno prekrivenih vulkanskim izljevima.

Istočni ogranci ističu se rudnim bogatstvom u paleozojskim stijenama. U sjevernim i srednjim Andama planinaske zavale i ravnjaci dobro su obrađeni.

## Vanjske veze

* PhotoGlobe: Andes around Mt. Mercedario
* Andes geology (University of Arizona) Arhivirano 2005-09-22 na Wayback Machine-u
* Climate and animal life of the Andes Arhivirano 2007-12-14 na Wayback Machine-u
* Civilizations of Ancient Peru Arhivirano 2006-05-01 na Wayback Machine-u
* Complete list of separate mountains in the Andes over 6000 m Arhivirano 2009-07-16 na Wayback Machine-u
* [1] Arhivirano 2007-02-17 na Wayback Machine-u
* Famous Andes peaks Arhivirano 2006-12-06 na Wayback Machine-u
*  Complete list of mountains in South America with a prominence of at least 1500 m
# Božur

*Za ostale upotrebe, pogledajte Božur (ime).*

| Božur
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Saxifragales  |
| Porodica:
 | Paeoniaceae  |
| Rod:
 | Paeonia  |

**Božur** (latinski: *Paeonia*) je rod višegodišnjih biljaka iz istoimene familije (Paeoniaceae). To je zeljasta ili poludrvenasta biljka sa podzeminim krtolasto zadebljalim stablom, sa dvojno, trojno ili višestruko deljenim, naizmenično raspoređenim listovima. Cvet je krupan, pojedinačan, polusimetričan, crveno-roze boje. Plod je u obliku meška sa većim brojem krupnih semenki. Cveta na proleće od marta do maja.

Razne vrste božura rastu divlje i gaje se kao naše omiljeno narodno cveće. Nekad u školskoj, a danas samo u narodnoj medicini upotrebljava se cvet, ređe krtola i seme (*Paeoniae flos, tuber et semen*), za lečenje padavice, velikog kašlja, za umirivanje uzbuđenog nervnog sistema, za lečenje hemoroida i dr. Biljka je **otrovna** i nije dovoljno ispitana ni hemijski ni klinički. U narodu se još ponegde upotrebljava božur kao lek. Nisu retki slučajevi trovanja, jer nestručnjaci ne znaju ni dozu ni način upotrebe božura. U korenu ima tanina, etarskog ulja, masti, šećera, nekih alkaloida i drugih nepoznatih sastojaka. Homeopatska medicina upotrebljava svež koren.

U cvetu ima tanina i peonidina (jedna glikozidna antocijanska boja). On se upotrebljavao nekad protiv epilepsije, a danas još ponegde protiv grčevitog kašlja i kao sastojak čaja za dimljenje i kađenje astmatičara.

U semenu ima masnog ulja, šećera, tanina, smole i boje. I ono se nekad upotrebljavalo protiv epilepsije. Izaziva povraćanje. Kod nas ga upotrebljavaju žene za uređivanje menstruacije, i tako najlakše dolazi do trovanja.

Ne preporučuje se upotreba božura za lečenje.

U Srbiji postoji pet vrsta zaštićenog divljeg božura:

* obični (Paeonia officinalis) na Tari, Golini (kod Zaječara) i na Kosovu
* banatski (Paeonia banatica) živa u Deliblatskoj peščari
* uskolisni ili stepski božur (Paeonia tenuifolia)
* muški božur (Paeonia corallina)
* kosovski božur (Paeonia decora) najrasprostranjeniji, sa staništem u istočnoj Srbiji i na Kosovu

## Narodna imena

Narodna imena za *Paeonia officinalis:* arapče, božurak, božurić, brozgva, devetak, duhovska ruža, ženski božur, kraljev cvijet, kurjak, mačur, prstenik, trojačke rože, trojaška rožica, turkarica.bozzji or.

Za *R. corallina:* božur, mosur, muški božur, planinski božur, trava od tri rožčića, crljeni božur.

Za *P. peregrina.:* bažur, božur, brozgva, kosovski božur.

## Reference

## Literatura

* Jovan Tucakov: Lečenje biljem.
* Dragoslav Životić i Dragana Životić: Lekovito bilje u narodnoj medicini.
# Ndebele (narod)

**Ndebele** narod je zajednički naziv za tri plemena koja žive u Južnoj Africi i Zimbabveu; postoje tri glavne skupine Ndebelea:

* Južnotransvaalski Ndebele, koji žive oko Bronkhorstspruita
* Sjeverni transvaalski Ndebele, koji žive u provinciji Limpopo (bivši Sjeverni Transvaal ili Sjeverna provincija) oko gradova Mokopane (Potgietersrus) i Polokwane (Pietersburg).
* Ndebele narod u Zimbabveu, koji se često nazivaju Matabele

Sjevernotransvaalski Ndebele su uglavnom prihvatili jezik i kulturu svojih Sotho i Tswana susjeda. Njihov govor se ponekad smatra sjevernim dijalektom Sotho jezika i postepeno izumire. Mlađe generacije uglavnom govore sjeverni Sotho.

Južnotransvalski Ndebele su uspjeli koliko-toliko očuvati svoju kulturu. U 19. vijeku su poznati po žestokim borbama s afrikanerskim doseljenicima, a u doba apartheida su imali vlastiti bantustan zvan KwaNdebele s vlastitom radio-stanicom, zahvaljujući kojoj je i očuvan Ndebele jezik.
# Subregija

Definicija kontinentalnih subregija koju koriste Ujedinjeni narodi.
**Subregija** (od latinski: *sub* – "pȍd") ili **podregija**, je koncepcijska jedinica koja proizlazi iz veće regije ili kontinenta i obično se temelji na položaju. Za definiranje subregije koriste se kardinalni smjerovi: sjever, jug, istok, zapad.

## Subregije po kontinentima

Ovdje se nalaze nekoliko primjera **subregija** razvrstanih po kontinentima:

### Afrika

* *po UN subregijama:*
	+ Sjeverna Afrika
	+ Zapadna Afrika
	+ Srednja Afrika
	+ Istočna Afrika
	+ Južna Afrika
* *po geografiji:*
	+ Sjeverna Afrika
		- Magreb
	+ Subsaharska Afrika
		- Zapadna Afrika (Afrička udubina)
		- Istočna Afrika (Afrički rog)
		- Srednja Afrika
		- Južna Afrika

### Amerika

* *vidi i: Amerika (terminologija)*

#### Sjeverna Amerika

* *po UN subregijama:*
	+ Sjeverna Amerika
	+ Srednja Amerika
	+ Karibi
* *po geografiji:*
	+ Kanadski Arktik
	+ Velika zavala
	+ Velika nizina
	+ Velika jezera
	+ Veliki Antili
	+ Mali Antili
* *po geologiji:*
	+ Kanadski štit
	+ Sjevernoamerički kraton
	+ Ropski kraton
	+ Gornji kraton
	+ Wyominški kraton

#### Južna Amerika

* *po geografiji:*
	+ Altiplano
	+ Amazonska zavala
	+ Ande
	+ Karipska Južna Amerika
	+ Gran Chaco
	+ Gvajana
	+ Pampa
	+ Pantanal
	+ Patagonija
* *po ekonomiji (Južnoamerička zajednica naroda):*
	+ Andska zajednica
	+ Mercosur

### Euroazija

#### Azija

* *po UN subregijama:*
	+ Zapadna Azija
	+ Srednja Azija
	+ Južna Azija
	+ Istočna Azija
	+ Jugoistočna Azija
* *po geografiji:*
	+ Srednja Azija
	+ Zapadna Azija (ili Srednji istok)
		- Zaljevske države
		- Bliski istok
		- Anatolija
		- Kavkaz
		- Arapski poluotok
		- Levant
		- Kurdistan
	+ Sjeverna Azija (vidi Sibir)
	+ Istočna Azija
	+ Južna Azija ili Indijski potkontinent
		- Bengal
		- Himalajske države
	+ Jugoistočna Azija
		- Primorska
		- Kopnena
		- Indokina

#### Europa

* *po UN subregijama:*
	+ Zapadna Europa
	+ Sjeverna Europa
	+ Južna Europa
	+ Istočna Europa
* *po poluotocima:*
	+ Apeninski poluotok
	+ Balkanski poluotok
	+ Iberski poluotok
	+ Skandinavski poluotok
* *po ostalim grupiranjima:*
	+ Baltičke države
	+ Beneluks ili Niže zemlje
	+ Britanski otoci
	+ Srednja Europa
	+ Nordijske države
	+ Visegradska grupa

### Oceanija

* Australazija ili Australija
* Melanezija
* Mikronezija
* Polinezija

## Povezano

* Kontinent za definicije velikih kopnenih masa poput Afroeuroazije.
* Subkontinent
* Superkontinent

## Vanjske veze

* UN-ovo grupiranje na kontinente i subregije
* UN Group of Experts on Geographical Names (Grupa eksperata UN-a o geografskim imenima)
* UN subregije koje koristi GeoHive Arhivirano 2007-07-18 na Wayback Machine-u
# Kontinent

Pojam **Kontinent** (od lat.: *(terra) continens*) označava "međusobno povezanu zemlju", od ostrva različito kopno.

Svi kontinenti zajedno čine samo 29 % površine zemaljske kugle.

## Definicije

**Geografski** je jedan kontinent pretežno jedna velika međusobno povezana zemaljska površina, potpuno ili skoro potpuno omeđena vodom ili nekom drugom prirodnom granicom. Tako recimo velike kopnene površine koje su povezane samo uskim prijelazima (kao npr. Afrika i Azija) bivaju posmatrani kao različiti kontinenti.

Pored ovog postiji i **historIjsko-politička** definicija. Po istoj je jedan kontinent jedan veći geografski prostor koji je iz raznoraznih uticaja različit od drugih prostora na zemlji. Značenje ove historijsko-političen perspektive pokazuje se na primjeru Evrope koja na osnovu prve definicije ni u kakvom slučaju ne čini zaseban kontinent.

## Broj kontinenata

Herodot je prvobitno podijelio svijet na tri kontinenta: Evropu, Aziju i Libiju. Njegova podjela je uzimana kao osnova kroz cijelo staro doba. Od tada postoji razilaženje oko brojanja kontinenata:

Nesporno je da Afrika, Antarktika i Australija predstavljaju kontinente. Sporne su podjele Amerike, Evrope i Azije. Zbog relativno uske kopnene veze veoma često Amerika biva dijeljena na Sjevenu- i Južnu-Ameriku.

Iz **historijskih**  razloga pravi se razlika između Evrope i Azije. U mnogim djelovima svijeta pak Evropa i Azija bivaju posmatrani kao jedan kontinent za nazivom Eurazija.

Time se broj kontinenata na zemlji kreće, zavisno od načina brojanja, između pet i sedam.

## Davanje naziva

Pod Afrikom se u prošlosti podrazumijevala samo današnji Tunis, koji je od strane Rimljana tako prozvana po plemenu Afri iz okoline Kartage.

Amerika je po prijedlogu Martina Waldseemüllera dobila ime po Amerigu Vespućiju, koji je kratko nakon Kristofa Kolumba plovio istočnom obalom Južne Amerike.

Australija vodi svoje ime od latinskog izraza *Terra Australis* = Južna zemlja.

## Vanjske veze
# Svazi

**Svazi** ima više značenja:

* Svazi, bantuski narod nastanjen pretežno u Esvatiniju (Svazi) i sjeveroistočnom dijelu Južne Afrike (pokrajina Mpumalanga)
* svazi, ngunijski jezik iz bantuske grupe nigersko-kordofanskih jezika
* Svazi, država u južnoj Africi, između Južne Afrike i Mozambika; od 2018. Esvatini.
# Centralna Afrika

Centralna Afrika   Srednja Afrika (UN-ova subregija)   Srednjoafrička Federacija (propala)
**Centralna** ili **srednja Afrika** je središnja regija afričkog kontinenta u koju se često ubrajaju:

* Burundi
* Čad
* Demokratska Republika Kongo
* Ruanda
* Srednjoafrička Republika

**Srednja Afrika** (engleski: *Middle Africa*; termin koji koriste Ujedinjeni narodi u svojoj kategorizaciji geografskih subregija), analogni termin koji označuje dio Afrike južno od pustinje Sahare, istočno od Afričkog udubljenja i zapadno od Velike rasjedne doline. Regijom dominira rijeka Kongo i njeni pritoci koji zajedno čine iza Amazone drugi po veličini slijev na svijetu. Prema UN-u Srednju Afriku čini devet zemalja:

* Angola
* Čad
* Demokratska Republika Kongo
* Ekvatorska Gvineja
* Gabon
* Kamerun
* Kongo (Republika Kongo)
* Sveti Toma i Princip
* Srednjoafrička republika

Sve države koje se nalaze u UN-ovoj subregiji Srednja Afrika zajedno s onima koje se obično smatraju dijelovima Srednje Afrike (dakle 11 zemalja) tvore Ekonomsku zajednicu srednjoafričkih država (**E**conomic **C**ommunity of **C**entral **A**frican **S**tates).

Srednjoafričku Federaciju (1953-1963), koja se također nazivala Federacija Rodezija i Nyasaland, tvorile su današnje države Malavi, Zambija i Zimbabve, koje se sada smatraju dijelovima Južne i istočne Afrike.