Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nada

*Za ostale upotrebe, pogledajte Nada (razvrstavanje).*
Zebal Beham *"Nada"*
**Nada** je uverenje u pozitivan ishod u vezi sa događajima i okolnostima u životu. Nada je pasivna u smislu želja, a aktivna kao plan ili ideja.

Termin lažna nada se odnosi na nade u potpunosti zasnovane na fantaziji ili izuzetno malom verovatnom ishodu.

## U mitologiji

Nada je bila oličena u grčkoj mitologiji kao *Elpis*. Kada je Pandora otvorila kutiju, ona je pustila sva zla, osim jednog: nadu. Očigledno, Grci su smatrali da je nadanje toliko opasno kao sve zlo na svetu. U priči se može primetiti da je nada u suštini daleko moćnija od bilo kog zla.

## U religiji

U nekim religijama sveta, nada igra veoma važnu ulogu.

U hrišćanskom kontekstu, ona se ne smatra kao fizička emocija, već kao duhovna blagodat. Za rane hrišćane, nada će postati jednom od triju temeljnih vrlina, pored ljubavi (ἀγάπη *agape*) i vjere (πίστις *pistis*). Αγάπη nije ljubav u uobičajenog smislu, već nesebično milosrđe, predanost i dobronamjernost prema drugim ljudima i zajednici. Na sličan način, πίστις nije tek puko vjerovanje u nešto bez dokaza, kako se to danas shvata, već iskonsko, najdublje povjerenje u život bez straha. Tako Pavao u poslanici Rimljanima kaže “u nadi smo spašeni”.

Za kršćane je nada tako postala preduvjetom, a ne posljednjim utočištem života. Ova kršćanska promjena u poimanju nade, nasuprot starogrčkom pesimizmu, blisko združena s povjerenjem, dalekosežno će obilježiti razvoj naše civilizacije u sljedeća dva tisućljeća.

## U filozofiji

Antički Grci su imali općenito negativan stav prema nadi. Za Platona je nada nešto što nas uvijek zavodi, ona je utjeha lakovjernih, a u konačnici zapravo lažna nada koja u teškim trenucima samo produbljuje našu agoniju.

Za stoike pak je ἐλπίς uvijek vezana sa strahom (φόβος *phobos*), što su emocije koje valja izbjegavati jer nas tjeraju da stvari vidimo dobrima ili lošima, a stoci uče da se upravo od takvih sudova valja suzdržavati ukoliko želimo zadržati nepomućenost i spokoj (ataraksija).

Aristotel, vraćajući se izvornom značenju riječi ἐλπίς kao ‘iščekivanja’, on koristi riječ ευελπις (*euelpis*) ne bi li naglasio ‘iščekivanje dobra’, koje za njega postaje nerazdvojivi sudrug hrabrosti. Nada uvijek započinje strahom, ali čovjek koji se istinski nada nije ustrašen čovjek. Istinska nada podrazumijeva hrabrost. Strašljivac je za njega tako ‘beznadnik’ (δύσελπις *duselpis*), a hrabar suprotnost, jer ‘smjelost je puna dobre nade’.

Savremeni nemački filozof Ernst Bloch razvio je pojam "princip nade" kojim označava nadu u utopiju i buduće stanje savršenstva.

## U psihologiji

U psihologiji, za nadu se obično smatra da uključuje dve komponente:

* *Agencija*: uključivanje očekivanja pozitivnih rezultata.
* *Putevi*: uključivanje mogućnosti da vidite kako se pozitivni ishodi mogu postići.

Nada je važna kao blagostanje i obrazovanje, ljudi koji imaju nisko nadanje više će biti zabrinuti i depresivni. Nada se razlikuje od pozitivnog razmišljanja, koji se odnosi na terapijski ili sistematski proces koji se koristi u psihologiji za "lečenje" pesimizma.

## Reference
# Hat (geologija)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Hat.*
**Chattij** ili **hat** (isto tako poznat kao **Chickasawhaj**) je drugi i završni stadij oligocenske epoha. Pokriva vrijeme od prije 28,4 ± 0,1 Ma do prije 23,03 ± 0,05 Ma (miliona godina).

## Literatura

* GeoWhen Database - Chattian

| *Tercijarska pod-era* |
| --- |
| Paleogenski period
 |
| Paleocenska epoha
 | Eocenska epoha
 | Oligocenska epoha
 |
| Dan
 | Seland
 | Tanet
 | Ipres
 | Lutet
 | Barton
 | Priabon
 | Rupel
 | Hat
 |
# Dekongestiv

**Decongestiv** (*nazalni dekongestiv*) je tip leka koji se koristi za olakšavanje nazalne kongestije (nosnog zagušenja) u gornjem respiratornom traktu. Aktivni sastojak mnogih dekongestanata je bilo pseudoefedrin ili fenilefrin.

## Farmakologija

Velika većina dekongestiva deluje putem pojačanja dejstva norepinefrina (noradrenalina) i epinefrina (adrenalina) ili putem stimulacije α-adrenergičkih receptora. Time se indukuje vazokonstrikcija krvnih sudova u nosu, grlu, i paranazalnim sinusima, što dovodi do redukovane inflamacije (oticanja) i formiranja sluzi u tim oblastima.

Dekongestivni nazalni sprejevi i kapi za oči često sadrže oksimetazolin i koriste se za topičku dekongestiju. Pseudoefedrin deluje indirektno na sistem adrenergičkih receptora, dok su fenilefrin i oksimetazolin direktni agonisti. Dejstvo nije ograničeno na nos, i ovi lekovi mogu da uzrokuju hipertenziju (visok krvni pritisak) putem vazokonstrikcije. Većina dekongestiva nisu jaki stimulanti usled nedostatka responsa drigih adrenoreceptora. Osim hipertenzije, česte nuspojave su pospanost, anksioznost, nesvestica, pobudljivost, i nervoza.

Topikalno nazalni ili oftalmički dekongestanti brzo razvijaju tahifilaksiju (*brzo umanjenje responsa na lek nakon višestrukih doza tokom kratkog perioda*). Dugotrajna upotreba se ne preporučuje, pošto ovi agensi gube efektivnost nakon nekoliko dana.

## Primeri

Neki od često korišćenih dekongestiva su:

* Efedrin
* Levo-metamfetamin
* Nafazolin
* Oksimetazolin
* Fenilefrin
* Fenilpropanolamin
* Propilheksedrin
* Pseudoefedrin
* Sinefrin
* Tetrahidrozolin

## Reference

## Povezano

* Ekspektoransi
* Nazalna kongestija
# Britanski komandosi

**Britanski komandosi** (engleski: *British Commandos*) su bile britanske specijalne snage koje su djelovale za vrijeme Drugog svjetskog rata. Osnovane su 1940. godine i ispočetka popunjavane ljudstvom kopnene vojske, a u svrhu izvođenja prepada i drugih akcija na teritoriji kontinentalne Evrope pod njemačkom, odnosno osovinskom okupacijom. Britanski komandosi su tokom trajanja rata djelovali na svim bojištima, organizirani u 30 jedinica i formalno grupirani u 4 jurišne brigade; njihovo ljudstvo su s vremenom činili pripadnici drugih vidova britanskih oružanih snaga, ali i pripadnici vojski drugih savezničkih država. Britanski komandosi su djelovali na evropskom, ali i pacifičkom ratištu, pri čemu su njihove akcije imale raspon od sitnih gerilskih prepada do akcija u kojima su služile kao jurišne trupe pri izvođenju najvažnijih ofenzivnih operacija. Tokom rata su Britanski komandosi stekli ogroman ugled i poslužili kao model po kome su formirane i obučavane brojne druge specijalne jedinice u svijetu, uključujući američke rendžere i Zelene bertke.

Većina jedinica britanskih komandosa je rasformirana nakon rata, sa izuzetkom današnje 3. komandoske brigade Kraljevskih marinaca; njihovu tradiciju u britanskim oružanim snagama danas njeguju Padobranska regimenta, SAS i SBS.

## Povezano

* Specnaz

## Vanjske veze

* Commando Veterans Association
* Combined Operations
* Commando Veterans Association
* 30 Commando Assault Unit - Ian Fleming's 'Red Indians'
* No. 6 (Army) Commando
* No, 47 (Royal Marine) Commando Association
# Italija (Rimsko Carstvo)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Italija (razvrstavanje).*
Rimska Italija u doba cara Augusta
**Italija** (latinski: Italia) pod rimskom vlašću nikada nije bila provincija u užem smislu riječi, nego područje koje je, prvo pod Republikom, a potom pod Carstvom, imalo specifičan status. Samo značenje pojma *Italia* se mijenjalo u rimskom periodu. Ispočetka se pod time podrazumijevala samo današnja Centralna i Južna Italija (ne računajući otoke kao što su Sicilija i Sardinija). Područje sjeverno od rijeke Rubikon, odnosno današnja Sjeverna Italija, je od 3. vijeka pne. ispočetka organizirano kao provincija Cisalpinska Galija, da bi tek krajem 1. vijeka pne. u doba cara Augusta bilo pripojeno u Italiji, koja je podijeljena u 10 regija (*regiones*).

Italija je od svih oblasti Carstva uživala najveći prosperitet, ekonomsku i kulturnu razvijenost, odnosno druge blagodati *pax romane*. Međutim, kriza 3. vijeka i sve veći pritisak barbara počinje pogađati Italiju koja gubi primat u odnosu na druge provincije, prije svega na istoku Carstva, pogotovo nakon što je Konstantin Veliki prijestolnicu premjestio u Konstantinopolis. Italija je, međutim, zadržala svoju jedinstvenu upravnu strukturu i nakon podjele Carstva, kada je pripala Zapadu, a i nakon pada samog Carstva, pod upravom Odoakra, ostrogotskih kraljeva i kratkotrajnom bizantskom vlašću. Provala Langobarda 553. je, međutim, dovela do stvaranja novih političkih entiteta na tlu Italije, odnosno političke razjedinjenosti koja neće biti uklonjena do ujedinjenja Italije u 19. vijeku.
# Kraljevina Korzika (1794–1796)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Regno di Corsica** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ?  | **1794–1796** |  ? |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Himna** Dio vi salvi Regina
 |
| Položaj Korzike |
| **Glavni grad** | *Nije naveden* |
| **Religija** | Katolicizam
 |
| **Vlast** | *Not specified* |
| **Historijska era** | novi vek
 |
|  - Uspostava
 |  |
|  - Prestanak
 |  |

 |

**Anglo-korzikanska kraljevina** bila je kratkotrajna nezavisna država uspostavljena na ostrvu Korzika. Postojala je u periodu od 1794. do 1796. godine.

## Historija

U vreme izbijanja Francuske revolucije, Korzika se pod francuskom vlašću nalazila svega dve decenije. Korzikanski lider Paskal Paoli, koji je proteran od strane francuskih vlasti, postao je neka vrsta idola slobode i demokratije. Francuska ustavotvorna skupština pozvala ga je 1789. godine u Pariz gde je slavljen kao heroj. Kasnije je vraćen na Korziku sa činom general-potpukovnika.

Međutim, nakon ubistva francuskog kralja Luja, Paoli je napustio svoje revolucionarne ideje. Nacionalni konvent proglasio ga je državnim neprijateljem. Paoli je proglasio otcepljenje Korzike od Francuske i zatražio pomoć Britanaca. Britancima je predložio da Korzika stekne status koji je imala Kraljevina Irska. Za Britaniju je to bila prilika da obezbedi čvrstu pomorsku bazu na Mediteranu. Zbog toga je 1794. godine na Korziku poslata pomoć pod komandom admirala Samjuela Huda. Francuzi su upravo opseli tvrđavu Kalvi. Horacije Nelson je tom prilikom izgubio vid na desno oko. Korzika je nakratko postala dominion kralja Džordža III.

Na Korzici je uspostavljena ustavna monarhija. Ustav je bio demokratski, a kralj je zastupao interese Britanije. Postojao je i Parlament i Savet koji je vršio izvršnu vlast. Prestonica je početkom 1795. godine iz Korte premeštena u Bastiju. Nepovoljan položaj primorao je Britance da povuku svoje snage sa Korzike oktobra 1795. godine. Paoliju je pružen azil u Britaniji. Dana 19. oktobra 1796. Francuzi osvajaju Bastiju. Korzika je postala francuski departman.

## Izvori

* Thrasher, Peter Adam (1970). Pasquale Paoli: An Enlightened Hero 1725-1807. Hamden, CT: Archon Books
* Gregory, Desmond (1985). The Ungovernable Rock: A History of the Anglo-Corsican Kingdom and Its Role in Britain's Mediterranean Strategy During the Revolutionary War, 1793-1797. London: Fairleigh Dickinson University Press
# Orao ribar

| Bukoč
 |
| --- |
|  |
| Bukoč (*Pandion haliaetus*)
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Falconiformes  |
| Porodica:
 | **Pandionidae** Sclater & Salvin, 1873. |
| Rod:
 | Pandion Savigny, 1809. |
| Vrsta:
 | P. haliaetus  |
| Dvojni naziv
 |
| Pandion haliaetus (Linnaeus, 1758.) |

*Pandion haliaetus*
**Bukoč**, **Orao ribič** (lat. *Pandion haliaetus*), često i **orao ribar**, je grabljivica iz reda sokolovki. To je ujedno jedina vrsta roda *Pandion* i porodice Pandionidae.

## Opis

Ova vrsta razlikuje se nekim osobinama od drugih sokolova. Za razliku od drugih orlova kojima su najčešći plijen kopnene životinje, ova vrsta orla se specijalizirala za lovljenje riba, ali je dokazan i povremeni ulov vodenih ptica, riječnog raka a na Floridi i jednog mladog aligatora. Da bi ulovio ribu, orao se velikom brzinom obrušava prema svom plijenu i hvata ga pomoću svojih kandži. Perje mu je smeđe boje.

Gnijezdi se na stablima ili na nekom visokom stupu. U godini ima samo jedno leglo, s dva do četiri jaja.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Pandionidae** |
# Rimska Galija

**Rimska Galija** je naziv za dijelove Rimsko Carstva u kojima je na snazi bio provincijski režim, a koja obuhvaćaju današnja područja Francuske, Belgije, Luksemburga i dijelove zapadne Njemačke. Rimska vlast nad tim područjem je trajala 600 godina. Započela je 121. pne., kad je Rimska Republika osvojila južni rub tadašnje Keltske Galije, a osvajanje je dovršio Julije Cezar porazivši keltska plemena u galskim ratovima 58-51. pne.. Nakon rimskog osvajanja lokalno je stanovništvo bilo izloženo romanizaciji, ispočetka u gradovima, a potom i u ruralnim popdručjima, tako da je do 3. vijeka n.e. većina stanovnika govorila latinski, a galski tek u izoliranim enklavama. Stanovnici Galije u tom se periodu stoga nazivaju **Galo-Rimljanima**. Rimska vlast, oslabljena u 4. i 5. vijeku, u potpunosti je nestala nakon pobjede germanskih Franaka u bici kod Soissonsa; nakon što je godine 507. pne. poraženo i Vizigotsko kraljevstvo Toulouse, Franci su gotovo cijelu nekadašnju rimsku Galiju, s iznimkom Septimanije, doveli pod vlast svoje dinastije Merovinga, prvih kraljeva Francuske.

## Povezano

* Galo-rimska kultura
* Asteriks – popularni francuski strip s radnjom smještenom na početak perioda rimske Galije.

## Vanjske veze

* Romans in Gaul : A Webliography - A Teacher Workshop held at Temple University, November 3, 2001. Dr. Janice Siegel, Department of Classics, Hampden-Sydney College, Virginia
# Najnovije doba

**Najnovije doba** (ruski: новейшее время), **suvremena historija** (njemački: *Zeitgeschichte*) ili **suvremena epoha** (francuski: *époque contemporaine*) su nazivi kojim se opisuje posljednja velika epoha svjetske historije koja uključuje i sadašnjost.

Često se, u nastojanju da se održi dotadašnja tradicionalna trodioba pisane historije na Stari, srednji i Novi vijek najnovije doba označava tek kao pod-period Novog vijeka.

| Ljudska historija This box: * prikaži
* razgovor
* uredi
 |
| --- |
| ↑ Kameno doba
 |
|
Pisana historija
 |
| * **Najstariji zapisi **Brončano doba **Željezno doba **Stari vijek **Srednji vijek **Rani novi vijek **Novi vijek **Najnovije doba**
 |
| ↓Budućnost
 |

Za određivanje njenog početka se, ovisno o različitim okolnostima i ideološkom određenju, koristi niz različitih kriterija. Ovdje su navedeni neki od datuma:

* 1789 - Francuska revolucija; taj se datum najčešće koristi u Francuskoj, gdje je rani Novi vijek istovjetan sa Novim vijekom;
* 1917 - Oktobarska revolucija; uglavnom se koristi u Rusiji; također se koristio u bivšim komunističkim državama (uključujući SFRJ), s obzirom da se izraz *najnovije doba* nastojao uskladiti sa marksističkom doktrinom o socijalizmu kao najnovijoj društveno-ekonomskoj formaciji; sa druge strane se koristio i u njemačkoj historiografiji s obzirom da je koincidirao sa ulaskom SAD u prvi svjetski rat koji je postavio temelje bipolarnog svijeta u drugoj polovici 20. vijeka;
* 1945 - završetak drugog svjetskog rata; uglavnom se koristi u Aziji gdje označava kraj kolonijalnih imperija i stvaranje niza novih država, nešto rjeđe u zapadnoj Evropi s obzirom da označava početak perioda mira, prosperiteta i društvenog progresa
* 1989 - Revolucije 1989, koje su označile kraj komunizma u Evropi, početak kraja SSSR i stvaranje niza novih nezavisnih država, odnosno globalnu hegemoniju SAD kao jedine svjetske supersile
* 2001 - napadi 11. septembra, koji su prema mišljenju nekih autora, označili početak kraja pax Americana i početak stvaranja multipolarnog svijeta

Postoji i shvaćanje da se za kriterij za određivanje "najnovijeg doba" ne može jasno fiksirati, odnosno da se njegov početak mijenja sa protokom vremena, odnosno sa odlascima i dolascima novih generacija koje imaju različita shvaćanja pojma "modernost" i "suvremenost". Tako npr. za generacije rođene iza 1960. izraz "najnovije doba" ne može označavati svijet u kome nije postojala televizija, dok generacije rođene iza 1980. taj izraz ne žele koristiti za svijet u kome nije bilo Interneta.
# Biračko pravo

**Biračko pravo** je subjektivno pravo građana (državljana) određene države da na izborima daju glas za određenog kandidata, ujedno i pravo da budu kandidati na izborima. Biračko pravo je skup određenih prava. Kolika je važnost ostvarenja biračkog prava kao jednog od osnovnih političkih prava građana u suvremenim demokracijama ogleda se u činjenici što su temeljna načela za njegovo ostvarivanje najčešće propisana ustavom, a detaljno razrađena u izbornim zakonima.

Vrste biračkih prava:

* aktivno biračko pravo
* opće biračko pravo i ograničeno biračko pravo
* jednako biračko pravo i nejednako biračko pravo
* pasivno biračko pravo

Načini ostvarivanja biračkog prava:

* na neposrednim ili posrednim izborima
* javnim ili tajnim glasovanjem

## Poveznice

* Izbori
* Izborni sustav
* Utvrđivanje izborih rezultata
# Vila Real (distrikt)

| Distrikt Vila Real
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Portugala
 |
| **Upravni oblik** | distrikt
 |
| **Službeni jezik** | portugalski
 |
| **Glavni grad** | Vila Real
 |
| **Presidente** | Joao Manuel Ferreira
 |
| Površina
 | 4.308 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 185.695
 |
| **Gustoća** | 43.105 stanovnika na km²
 |

**Distrikt Vila Real** (portugalski: *Distrito de Vila Real*) je jedan od 18 Portugalskih distrikta, koji se prostire na [[sjeveru zemlje.

## Karakteristike

Sa sjevera graniči sa Španjolskom, na istoku sa Distriktom Bragança, sa zapada sa distriktima Braga i Porto i sa juga sa Distriktom Viseu.

Distrikt ima površinu od 4,308 km², u kojoj živi 185,695 stanovnika.

Administrativni centar distrikta je grad Vila Real koji ima 51,850 stan

Distrikt je administrativno podjeljen na 14 općina;

* Alijó
* Boticas
* Chaves
* Mesão Frio
* Mondim de Basto
* Montalegre
* Murça
* Peso da Régua
* Ribeira de Pena
* Sabrosa
* Santa Marta de Penaguião
* Valpaços
* Vila Pouca de Aguiar
* Vila Real

## Izvori

## Vanjske veze

* Real.pt/ *Governo Civil de Vila Real* (`pt`)
# Porez na dohodak

**Porez na dohodak** je jedan od suvremenijih, modernih poreza današnjice.

## Povijest poreza na dohodak

Prvi oblik **poreza na dohodak** uveden je u 18. st. kada je William Pitt mlađi (biografija na eng.) uveo **cedularni** oblik poreza na dohodak jer su mu trebala sredstva zbog ratovanja Velike Britanije i Francuske.

## Obilježja poreza na dohodak

* izvor, osnovica i objekt poreza je sam dohodak
* u svijetu ne postoji jedinstvena definicija dohotka
* oporezuje se **neto** dohodak
* oporezuje se stvarno ostvareni dohodak, a ne pretpostavljeni dohodak
* oporezuje se neovisno od svrhe i trošenja dohotka i neovisno od izvora od kojeg je ostvaren
* glavni predstavnik subjektivnog poreza
* postojanje raznih poreznih olakšica i oslobođenja
* skup porez za državu i poreznu administraciju

## Oblici poreza na dohodak

1. **Britanski (cedularni ili analitički)**
→ najprije su se oporezivali pojedini dijelovi dohotka (*ceduli*) primjenom **proporcionalne** porezne stope, a tada se dopunskim porezom oporezuje ukupni dohodak primjenom **progresivne** porezne stope kada prelazi zakonski dopuštenu visinu.
→ Hrvatska ga je koristila do 1993. godine.
2. **Germanski (sintetički)**
→ oporezuju se ukupni dohodak primjenom **progresivne** porezne stope.
→ primjenjuje se u većini zemalja, pa i u Hrvatskoj od 1993.
3. **Romanski**
→ kombinacija britanskog i germanskog oblika.
→ dio dohotka se oporezuje **proporcionalnom** ili **progresivnom** poreznom stopom ili kombinacijom tih stopa. Dopunskim porezom se oporezuje ukupan dohodak primjenom **progresivne** porezne stope ako prelazi zakonom utvrđenu visinu.
# The Independent

| The Independent |
| --- |
| Naslovnica 11. oktobra 2011. |
| Tip | dnevne novine |
| Format | Compact |
| Vlasnik | Aleksander Lebedev, Evgenij Lebedev |
| Izdavač | Independent Print Limited |
| Urednik | Amol Rajan |
| Osnivanje | 1986. |
| Sjedište | Northcliffe House, London, UK |
| Tiraž | 68.000-110.000 |
| ISSN | 0951-9467 |
| Službeni website | independent.co.uk |

The Independent je naziv za britanski dnevni list koji izlazi u Londonu te predstavlja jedan od poznatijih liberalnih novina države. Aleksander Lebedev je njegov vlasnik od 2010. Uz nadimak *Indy*, prvi put se pojavio 1986. te je jedan od najmlađih britanskih dnevnih listova. Dnevno izdanje je dobilo nagradu za *Nacionalne novine godine*. Glavni urednik je Amol Rajan, postavljen 2013., a njegov zamjenik, Archie Bland, 2012. Sa samo 28 godina, Bland je postao jedan od najmlađih ljudi koji su stekli višu titulu u britanskoj novinarskoj industriji.

Isprva objavljen u formatu lista papira broadsheet, *The Independent* je kasnije preinačen u tabloid ili "kompakt" format 2003. *The Independent* se smatra da naginje prema centru i ljevici na području kulture i politike, no da naginje prema tržištu na području ekonomije. Nije povezan niti sa ijdenom političkom strankom te daje širok spektar stajališta na stranicama uredništva i komentara. Isprva se opisao kao "slobodne novine od bilo koje političke pristranosti, slobodne od utjecaja" — taj transparent je krasio njegovu naslovnicu, ali je kasnije izbačen od rujna 2011.

U augustu 2013., njegov dnevni tiraž bio je 68.000, a nedjeljno izdanje 110.000.

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni web site
# Istočni Midlands

| Istočni Midlands
 |
| --- |
|  |
|  |
| **U sastavu** | Engleske
 |
| **Upravni oblik** | regija
 |
| Površina
 | 15627 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** | 4.637.413
 |
| **Gustoća** | 297 stanovnika na km²
 |
| **Web stranica** |
 |

**Istočni Midlands** (engleski: *East Midlands*) je jedna od 9 službenih engleskih regija u kojoj živi 4,637,413
stanovnika, na površini od 15,627 km².

Po površini je četvrta engleska regija, a po stanovništvu osma.

## Geografija

Regija je istočni dio Midlandsa, koji se prostire od obale Sjevernog mora do unutašnjosti.

Istočni Midlands leži sjeverno od regija Istočna Engleska i Greater Londona.
Administrativno je podjeljena na šest countya to su; Derbyshire, Leicestershire, Lincolnshire, Northamptonshire, Nottinghamshire i Rutland.

Veći gradovi su: Derby, Leicester, Lincoln i Nottingham

## Reference

## Vanjske veze

* East Midlands Regional Assembly (`en`)