Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Istočna Azija

**Istočna Azija** je pod regija
Azije koja se može definirati ili u geografskim ili u kulturnim terminima. U geografskom smislu pokriva oko 6,640,000 km² ili 15% azijskog kontinenta. U kulturnom smislu obuhvaća društva koja pripadaju kineskoj kulturnoj sferi, pokazujući snažni povijesni utjecaj klasičnog kineskog jezika (uključujući tradicionalno pismo), konfucijanizma i neokonfucijanizma, mahayana budizma i daoizma. Ova kombinacija jezika, političke filozofije i religije preklapa se s geografskim određenjem istočne Azije.

**Istočna Azija** je moderan termin za tradicionalni europski naziv **Daleki istok**, koji opisuje geografski položaj regije u odnosu na Europu radije nego svoj položaj unutar Azije.

Sljedeće zemlje su smještene u *geografskoj istočnoj Aziji*:

* Narodna Republika Kina (uključujući Hong Kong i Macau)
* Republika Kina (Tajvan) (*vidi politički status Tajvana*)
* Demokratska Republika Koreja (Sjeverna Koreja)
* Republika Koreja (Južna Koreja)
* Japan
* Mongolija

Sljedeće narode ili društva obuhvaća *kulturna istočna Azija*:

* Kinesko društvo (koje bi također uključivalo raspršene kineske regije Hong Kong, Tajvan, Macau, te Singapur zbog svoje velike kineske populacije)
* Japansko društvo
* Korejsko društvo
* Mongolsko društvo
* Vijetnamsko društvo

Sljedeće zemlje ili regije ponekad se smatraju dijelom **istočne Azije**. Glavni razlog neslaganja o tom pitanju jest razlika između kulturne i geografske definicije "istočne Azije". Politička perspektiva je također važan čimbenik.

* Dijelovi Kine koji povijesno nisu han kineski: Xinjiang, Qinghai, Tibet (ili istočna ili srednja Azija)
* Ruski Daleki istok (ili istočna ili sjeverna Azija)
* Vijetnam (ili istočna ili jugoistočna Azija)

Više od 1,5 milijardi ljudi, tj. oko 40% stanovništva Azije ili četvrtina svih ljudi na svijetu živi u geografskoj istočnoj Aziji. Ova je regija jedna od najnapučenijih mjesta na svijetu. Gustoća stanovništva u istočnoj Aziji iznosi 230 st./km², što je pet puta više od svjetskog prosjeka.

## Ostale subregije Azije

* Jugoistočna Azija
* Južna Azija (Indijski potkontinent)
* Srednja Azija
* Jugozapadna Azija ili zapadna Azija (jedna definicija Srednjeg istoka istoznačna je s jugozapadnom Azijom)
* Sjeverna Azija (Sibir)
* Sjeverna Euroazija (prostire se na Europu)
* Srednja Euroazija (prostire se na Europu)

## Veze

* Historija Istočne Azije
* Istočnoazijski jezik
* Asian Network of Major Cities 21
* Eastasia, jedna od triju supersila u Orwellovom romanu *1984*.
* Istočnoazijski tigrovi, prikladna oznaka za nedavnu ekonomsku historiju regije.
# Indokina

Indokina 1886.
**Indokina**, odnosno **Indokineski poluotok**, je dio Indija u Jugoistočnoj Aziji a obuhvaća njene dijelove koji od azijskog kopna ulaze u Južno kinesko more.

Naziv je izveden od ranijeg naziva francuske kolonije "Francuska Indokina", koja je obuhvaćala velike dijelove poluotoka, a povezan je i s kulturnim utjecajima koje su na to područje imali Kina (na Vijetnam) i Indija (na Kambodžu, Laos i Tajland).

*Indokineski poluotok* leži između Sijamskog (često se naziva i Tajlandski zaljev) i Tonkinškog zaljeva, oba zaljevi Južnokineskog mora, koje je, opet, rubno more Tihog oceana (Pacifika). U zemljopisnom smislu, na poluotoku su cijela Kambodža, južni dio Laosa, istočni dio središnjeg Tajlanda i središnji i južni dio Vijetnama, područja jugoistočno od zamišljene crte između Bangkoka kao najzapadnije točke Indokineskog i najistočnije točke Malajskog poluotoka, i Tonkinškog zaljeva.

Sjeverno odnosno sjeverozapadno od te crte, poluotok prelazi u azijski kontinent.

*Indokina* se sastoji od područja slijedećih država:

* u užem smislu, samo nekadašnja kolonijalna Francuska Indokina:

* Kambodža
* Laos
* Vijetnam
* istočni dio danas središnjeg dijela Tajlanda i Isaan

* u širem smislu, koristi se i naziv *kopneni dio Jugoistočne Azije*, što uključuje:

* Poluotočni dio Malezije (Malajski poluotok, ali ne i malajske otoke)
* Mianmar (ranije Burma i dio Britanske Indije do 1937.)
* Tajland (ranije Siam)

## Otoci

U područje *Indokine* ubrajaju se još i otoci:

* Dao Phu Quốc
* Ko Chang
* Ko Kut

Glavna religija ovog područja su Theravada i Hinayana budizam. U Vijetnamu prevladava Mahayana budizam, dok je Malezija multireligiozna sa islamom kao glavnom religijom, a budistima, hinduistima i kršćanima kao najvećim manjinama.
# Jugozapadna Azija

Jugozapadna Azija (PDF)
**Jugozapadna Azija** je subregija Azije koja obuhvaća njezin jugozapadni dio. Termin **zapadna Azija** obično se koristi u pisanju o arheologiji i kasnoj prapovijesti regije. Za razliku od Bliskog istoka koji je nejasno definirana regija i koji općenito uključuje afričku državu, zapadna Azija je čisto geografski termin koji obuhvaća jugozapadni kraj Azije.

Jugozapadna Azija se djelomično podudara s tradicionalnim europskim nazivima *Bliski istok* i *Srednji istok*, koji opisuju geografski položaj regije u odnosu na Europu radije nego vlastiti položaj unutar Aziji. Međunarodne organizacije (posebice UN), te afričke i azijske zemlje preferiraju uporabu termina *zapadna Azija* umjesto *Srednji istok* zbog percipiranog eurocentrizma ovog povijesnog termina. U okviru kulturne i političke geografije Srednji istok ponekad obuhvaća sjevernoafričke zemlje poput Egipta. Iz sličnih se razloga regiji pripajaju Afganistan, srednja Azija i/ili Pakistan.

Ujedinjeni narodi u svojoj definiciji zapadnoazijske subregije također uključuju Armeniju, Azerbajdžan i Gruziju, iako se nalaze na Kavkazu koji razdvaja Aziju i Europu. Navedene tri zemlje također imaju sociopolitičke veze s Europom. Nasuprot tome Ujedinjeni narodi pridružuju Iran južnoj Aziji, a Egipat sjevernoj Africi.

*Vidite kontinent i transkontinentalna zemlja za sljedeće definicije*
## Teritorije

Jugozapadna Azija se sastoji od sljedećih zemalja:

* Armenija
* Cipar
* Iran
* Izrael
* Saudijska Arabija
* Turska
* Ujedinjeni Arapski Emirati
* Zapadna Obala

Granice jugozapadne Azije ponekad se proširuju, pa obuhvaćaju:

* Afganistan
* Azerbajdžan
* Gruzija
* granični dijelovi srednje i južne Azije

Anatolija, Arabija, Kavkazija, Levant i Mezopotamija su subregije jugozapadne Azije.

## Ostale subregije Azije

* Istočna Azija
* Jugoistočna Azija
* Južna Azija (Indijski potkontinent)
* Srednja Azija
* Sjeverna Azija (Sibir)
* Sjeverna Euroazija (prostire se na Europu)
* Srednja Euroazija (prostire se na Europu)

## Povezano

* Stanovništvo i površina azijskih zemalja
* Srednji istok
* Bliski istok
* Mašrek
# Kavkaz (region)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kavkaske planine.*
Kavkaz јe ime planinskog masiva, koјi se nalazi na granici između Evrope i Aziјe. U geopolitičkom smislu **Kavkaz** obuhvata područјe koјe se nalazi severno i јužno od pomenutog planinskog masiva.

## Države i druge teritoriјe na Kavkazu

U kavkaskom regionu se nalaze 3 nezavisne države, to su:

* Gruzija
* Jermenija
* Azerbejdžan

Ostale teritoriјe u kavkaskom regionu:

* Adžarija, autonomna republika u sastavu Gruziјe
* Abhazija, formalno јe autonomna republika u sastavu Gruziјe, ali јe faktički nezavisna država
* Južna Osetija, formalno јe autonomna oblast u sastavu Gruziјe, ali јe faktički nezavisna država
* Nahčivan, autonomna republika u sastavu Azerbeјdžana
* Nagorno-Karabah, formalno јe autonomna oblast u sastavu Azerbeјdžana, ali јe faktički nezavisna država
* Adigeja, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Karačajevo-Čerkezija, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Kabardino-Balkarija, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Sjeverna Osetija, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Ingušetija, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Čečenija, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Dagestan, autonomna republika u sastavu Rusiјe
* Kalmikija, autonomna republika u sastavu Rusiјe

## Narodi Kavkaza

### Narodi Kavkaske porodice

Gruziјska grupa:

* Gruzi
* Adžari

Abhasko-adigejska grupa:

* Abhazi
* Adigejci
* Čerkezi
* Kabardinci

Nahska grupa:

* Inguši
* Čečeni

Dagestanska grupa:

* Avari
* Darginci
* Lakci
* Lezgini
* Tabasarani

### Narodi Indoevropske porodice

Јermenska grupa:

* Jermeni

Iranska grupa:

* Oseti
* Tališi
* Kurdi

Slovenska grupa:

* Rusi

### Narodi Altaјske porodice

Turska grupa:

* Azeri
* Karačajci
* Balkari
* Kumici
* Nogajci

Mongolska grupa:

* Kalmici
# Skandinavija

Skandinavska saradnja u 19. vijeku
**Skandinavija** označava područje sjeverne Evrope, koje sačinjavaju Danska, Norveška i Švedska.

Ove zemlje djele vrlo srodne skandinavske jezike i njihovo zajedničko kulturno i historijsko nasljeđe.

Internacionalno gledajući, »Skandinavija« može također značiti Skandinavsko poluostrvo, koje sačinjavaju Norveška i Švedska, bez Danske, ali se ovaj izraz koristi samo u strogo geografskom značenju. Ponekad se pogrešno koristi izraz **nordijske zemlje** o Skandinaviji i obrnuto.

## Etimologija

Riječ *Skandinavija* se prvi put koristi kod Plinija (23-79) u formi *Scadinauia* i vjerovatno se sastavljena od starogermanske riječi 'skadin' (stijena, brazda) i 'auio' (ostrvo). Ovaj prvobitni izraz je preživio u imenu dijela južne Švedske Skåne.

Jordanes (ca. 485-552) spominje da je Ptolomej pisao o ostrvu **Scandza**, i da na sjevernom dijelu ostrva živi jedno uporno pleme, koje sredinom ljeta četrdeset dana uzastopce ima dnevno svijetlo, a sredinom zimi isto tako ne vidi svijetla. Ptolomej je najvjerovatnije ova saznjanja dobio od Grka Pytheasa od Massalije (Marsej).

## Vanjske veze

* northvegr.org: Jordanes o 'Scandzi' Arhivirano 2006-06-29 na Wayback Machine-u
# Baltik

*Za ostale upotrebe, pogledajte Baltik (razvrstavanje).*
**Baltik** je višeznačni termin koji se koristi za označavanje arbitrarne regije povezane s Baltičkim morem. Termin Balticum (ili Baltikum) ima preciznije značenje ali nije jednako uobičajen u hrvatskom jeziku.

## Etimologija

*Baltik* dolazi iz indoeuropskog korijena *balt-* koji označava *bijelo*. Dakle, *Baltičko more* znači *Bijelo more*. Jednakim korijenom započinje riječ *Bjelorusija*, također poznata kao Bijela Rusija.

## Značenje i opseg pojma

Ovisno o kontekstu *Baltik* može označavati:

* današnje pribaltičke države (Estonija, Latvija, Litva) i rusku enklavu Kaliningrad
* Istočnu Prusiju i povijesne zemlje Livoniju, Kurlandiju i Estoniju (Švedska Estonija i Ruska Estonija)
* geografsko područje koje se sastoji od gornjih zemalja, a ponekad se označava posuđenicom Balticum od njemačkog Baltikum (baltički Nijemci)
* bivšu baltičku provinciju Carske Rusije, tj. gornje zemlje zajedno s Finskom i ponekad Poljskom
* zemlje na (britanskoj) trgovačkoj ruti kroz Baltičko more, tj. gornje zemlje zajedno sa Skandinavskim poluotokom (Švedska i Norveška)
* Baltičkomorske ili baltičke zemlje, gornje zemlje zajedno s Danskom, Njemačkom i Rusijom

## Povezano

* Sjeverna dimenzija
* Baltia (rimska mitologija)

## Vanjske veze

* Informacijski centar za Baltičko more Arhivirano 2008-02-08 na Wayback Machine-u
# Jugoistočna Evropa

Balkansko poluostrvo definisano Soča-Krka-Sava linijom na severu
Balkansko poluostrvo definisano Dunav-Sava-Kupa linijom
Jugoistočna Evropa
**Jugoistočna Evropa** je relativno novi politički izraz za države na Balkanu. Zbog negativnih konotacija izraza *Balkan*, pisci kao Maria Todorova i Vesna Goldsworthy su predložili da se umjesto toga koristi izraz *Jugoistočna Evropa*. Korištenje izraza je posljednjih godina u porastu; inicijativa Evropske Unije za godinu 1999. je tako nazvana *Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu*, a online novine *Balkan Times* su se godine 2003. preimenovale u *Southeast European Times*.

## Povezano

* Balkan

## Reference
# Južna Evropa

Južna Evropa
**Južna Evropa** je deo Evrope koji se nalazi u južnom delu, u basenu Sredozemnog mora. Osnovna obeležja prostora su mediteranska klima, pretežno planinski reljef, usmerenost na Sredozemno more i rani civilizacijski napredak. Zbog prenaseljenosti prostor je bio izvor velikih migracija u prekookeanske i u razvijene evropske zemlje. U današnje doba uz industriju sve više se razvijaju delatnosti tercijarnog sektora, najviše turizam.

Južna Evropa obuhvata tri velika poluostrva u južnom delu naseg Evrope i brojna ostrva u Sredozemnom moru. Severnu granicu regije čine visoke venačne planine koje je odvajaju od zapadne i srednje Evrope.

* Pirinejsko poluostrvo
	+ Španija
	+ Portugal
	+ Andora
	+ Gibraltar *(prekomorska teritorija Ujedinjenog Kraljevstva)*
* Apeninsko poluostrvo
	+ Italija
	+ Vatikan
	+ San Marino
* Balkansko poluostrvo
	+ Albanija
	+ Grčka
	+ Bosna i Hercegovina
	+ Hrvatska
	+ Makedonija
	+ Srbija
	+ Crna Gora
	+ Slovenija
	+ Turska *(evropski deo)*\*
* Sredozemne države
	+ Kipar\*
	+ Malta
* **Napomena**\* UN ubrajaju ove države u zapadnu Aziju.
# Benelux

Satelitska snimka zemalja Beneluxa
Benelux
**Benelux** je ekonomska zajednica u Zapadnoj Europi koja se sastoji od tri međusobno susjedne monarhije, Belgije, Nizozemske, i Luksemburga. Ime ove zajednice je spoj početnih slova svake od ovih zemalja.

## Osnivanje

Dogovor o osnivanju carinske unije Beneluxa je potpisan 1944. godine, od strane vlada ovih država u Londonu, a dogovor je sproveden 1947. godine. Ovaj dogovor je od 1960. godine zamijenila Beneluška gospodarska zajednica. Ovom dogovoru je prethodila Belgijsko-luksemburška gospodarska zajednica, koja je utemeljena 1925.
Osnivanje ove zajednice je uvelike potaknulo osnivanje Europske Unije.

## Parlament

Parlament Beneluksa je osnovan 1955. godine. Sastoji se od 21 zastupnika nizozemskog parlamenta, 21 zastupnika Belgijskog državnog i regionalnog parlamenta i 7 zastupnika luksemburškog parlamenta.

## Gospodarska zajednica

Ugovor o osnivanju Beneluške gospodarske zajednice (nizozemski: *Benelux Economische Unie*, francuski:*Union Économique Benelux*) je potpisan 1958. godine, a sproveden 1960. godine kako bi se promovirala slobodna razmjena radnika, usluga, novca i dobara u regiji. Glavno tajništvo se nalazi u Bruxellesu.
Pravni sustavi su većinom međusobno usklađeni, ali se međusobno ne mogu mješati u unutarnje probleme svake od države članica.

1965. godine je osnovan Beneluški sud pravde koji je počeo djelovati od 1975. godine. Sud se sastoji od sudaca visokih sudova iz svake od država članica. Njegovo sjedište se nalazi u Bruxellesu.

Ugovor o gospodarskoj zajednici istječe 2010. godine, a vjerojatno će biti zamjenjen novim nadopunjenim ugovorom.

## Vanjske veze

* Beneluška gospodarska zajednica - Službena stranica
* Beneluški parlament - Službena stranica
* Beneluški sud pravde Arhivirano 2006-02-24 na Wayback Machine-u - Službena stranica
# COBOL

**COBOL** je programski jezik i ime je skraćenica od **COmmon Business Oriented Language**.

COBOL je nastao 1959. kao plod rada Short Range Committee.

## Sintaksa

Sintaksa COBOL-a je slična engleskom jeziku koliko je to moguće za jedan programski jezik, što olakšava učenje programiranje u COBOL-u početnicima, i radi čega su poslovni programi širom svijeta do kraja 20. stoljeća pisani u COBOL-u, no s druge strane to stvara ponekad smiješne situacije za malo iskusnije programere.

Primjer - povećavanje varijable za 1:

* u C-u se navedeni zadatak može izvesti na dva načina:
	+ a) c=c+1
	+ b) c++

Oba su jezgrovita, prvi je jasan i onome tko ne zna sintaksu C-a, a za drugi treba znati da **++** unarni operator povećava vrijednost varijable za 1.

* U COBOL-u to glasi ovako:
	+ ADD 1 TO COBOL GIVING COBOL

U COBOL pospremi zbroj COBOL+1, savršeno logično no katastrofa za napisati u žurbi.
# PDF

**Portable Document Format** (skraćeno: **PDF**) je format zapisa dokumenata kojeg je kreirala američka firma Adobe Systems 1993. godine. Koristi se za zapis dvodimenzionalnih dokumenata nezavisno o uređaju i rezoluciji ispisa.

Svaki PDF-dokument sadrži kompletan opis dokumenta, uključujući slike, tekst, vektorsku grafiku, rasterske slike, te može sadržavati i fontove potrebne za prikaz teksta.
Za prikaz PDF-dokumenata potrebno je imati odgovarajuće programe za računalu, koji su besplatni i mogu se naći preko Interneta.

Format je zasnovan na jeziku PostScript. Može se prepoznati po tome što su prva četiri bitaa uvijek **PDF**. Ime dokumenta (datoteke) obično završava s ekstenzijom**.pdf**.

Oznaka  (PDF) iza linka u Wikipediji označava da je riječ o linku na dokument koji je u formatu PDF.

## Vanjske veze

* Adobe Reader - besplatni program za čitanje PDF-ova
* specifikacije PDF ((eng.)), uključujući verzije PDF 1.7, PDF 1.6 (ISBN 0-321-30474-8), PDF 1.5, PDF 1.4 (ISBN 0-201-75839-3), PDF 1.3 (ISBN 0-201-61588-6)
* Portable Document Format: An Introduction for Programmers ((eng.)) - brzi uvod u PDF i odnos prema PostScriptu.
* Adobe PDF 101: Quick overview of PDF file format  (PDF) ((eng.))
# Prirodni jezik

**Prirodni jezici** podrazumevaju jezike koji su spontano nastali u davnim vremenima i kojima govore pojedine ljudske zajednice (narodi, nacije, plemena).

Mnogi jezici su u svakodnevnoj upotrebi, ali nisu svi ti jezici prirodni, kao što ni svi prirodni jezici nisu u upotrebi (mrtvi jezici).

## Prirodni, planski i veštački jezici

Potkategorija »prirodni jezici« uvedena je da bi se njome objasnili jezici koji nisu prirodni, ali su u upotrebi ili se mogu upotrebiti za sporazumevanje.

Pored prirodnih jezika, postoje i planski jezici koji se koriste ili se mogu koristiti za sporazumevanje. Od planskih jezika koji su u upotrebi najpoznatiji su esperanto, interlingva i ido (ovo su inače jedini planski jezici koji imaju svoje portale na Vikipediji). Drugi planski jezici su za sada samo teoretski projekti koji još uvek nemaju svoje govornike (što je neophodno za ostvarenje jezičke prakse).

Osim jezika koji se koriste za sporazumevanje, postoje i veštački jezici. Veštački jezici mogu biti stvoreni iz naučnih razloga (kao jezički eksperiment) ili iz praktičnih razloga (programski jezici u računarskoj tehnici). U tu kategoriju spadaju i fiktivni i tajni jezici.

Bitna razlika između planskih i veštačkih jezika je u činjenici da se planski jezici grade na osnovu leksike i sintakse živih jezika, dok veštački jezici imaju sasvim drugu logiku tvorbe, koja proističe iz namene tog jezika.

## Jezička praksa

* Prirodni ili etnički jezik je jezik koji se razvija kao deo kulture nekog etno prostora čiji ga članovi upotrebljavaju kao maternji jezik. Za razliku od planskih i veštačkih jezika, prirodni jezik nastaje spontano.
* Termin prirodni jezik često označava svaki jezik u ljudskoj upotrebi, dok se kao veštački označavaju programski jezici.

## Literatura

* ter Meulen, Alice, 2001, "Logic and Natural Language," in Goble, Lou, ed., *The Blackwell Guide to Philosophical Logic*. Blackwell.
# Neprofitna organizacija

Termin **neprofitne organizacije** (NFPO - non-for-profit organizations) koristi se kao široki termin koji obuhvata sve organizacije koje su poznate kao dobrotvorna društva, neprofitne, nevladine organizacije (NGOs), privatne volonterske organizacije (PVOs), građanske društvene (CSOs), udruženja građana itd. Termin "ne-za profit" (Not-for-profit) preferira se umesto "ne-profit" da bi se istakao definirajući kriterijum, odnosno namera organizacije da ne pravi profit za privatni dobitak.

Moguće je da takva organizacija ustvari pravi profit s vremena na vreme, ali osnovna svrha nije da bilo koji deo bilo kog profita ide za privatnu dobit. Glavna razlikujuća karakteristika između neprofitnih i profitnih organizacija je u tome da su prve vođene principom ne-distribucije dohotka, odnosno profita.

## Povezano

* Nevladine organizacije

## Literatura

* Prof. dr Milan Tomić, Beograd, *Neprofitni sektor i neprofitne organizacije*.

## Vanjske veze

* Zakon o udrugama Republike Hrvatske
# Queensland

Kvinslend
**Kvinslend** (engleski: *Queensland*) je druga, po površini koju zauzima, država Australije, dok je po broju staovnika treća. Nalazi se na severoistoku kontinenta. Graniči se sa Severnom teritorijom na zapadu, Južnom Australijom na jugozapadu, Novim Južnim Velsom na jugu, dok granicu na istoku i severoistoku čini Veliki koralski sprud, odnosno Koralsko more.

## Demografija

Prema podacima iz 2005. broj stanovnika u Kvinslend iznosio je 4.053.444. od celokupnog broja procenjuje se da u Brizbenu i njegovoj okolini živi negde oko 45% celokupnog stanovništva.

## Religije

Prema najnovijim podacima u Kvinslendu je najviše zastupljeno hrišćanstvo i to sa čak 70,9%. Ovako izgleda religijska struktura:

* **Hrišćanstvo**: 70,9 %
	+ Rimokatolička crkva – 24,9%
	+ Aglikanska crkva – 22,3%
	+ Protestanska crkva – 8,4%
	+ Luteranska crkva – 2,1%
	+ Ostale hrišćanske verske zajednice – 13,2%
* **Budizam** – 1,1%
* **Islam** – 0,4%
* **Hinduizam** – 0,3%
* **Judaizam** – 0,1%
* **Ostale ne hrišćanske verske zajednice** – 0,4%
* **Ateisti** – 14,8 %
* **Neizjašnjeni** – 12,0%
* **Politeističke religije** – zastupljene kod ponekih Aboridžina.

## Povezano

* Australija
* Frejzerovo ostrvo
# Lektin

Hemaglutinin
**Lektini** su proteini koji vezuju šećere. Oni su veoma specifični za pojedine šećere. Lektini se razlikuju od glikoproteina, koji su proteini u čijem sastavu su šećerni lanci ili ostaci. Lektini učestvuju u biološkom prepoznavanju ćelija i proteina. Na primer, neki virusi koriste lektine da se vežu za ćelije organizma domaćina tokom infekcije. Lektini se mogu onesposobiti specifičnim mono- i oligosaharidima, koji se vezuju za njih i sprečavaju njihovo vezivanje za ćeilijske membrane.

## Povezano

* Konkanavalin A, Fitohemaglutinin
* Toksalbumin

## Reference

## Literatura

* Halina Lis; Sharon, Nathan (2007). *Lectins* (Second izd.). Berlin: Springer.
* Ni Y, Tizard I (1996). „Lectin-carbohydrate interaction in the immune system”. *Vet Immunol Immunopathol* **55** (1–3): 205–23. DOI:10.1016/S0165-2427(96)05718-2. PMID 9014318.

## Vanjske veze

* Functional Glycomics Gateway, a collaboration between the Consortium for Functional Glycomics and Nature Publishing Group
* Introduction by Jun Hirabayashi
* **Proteopedia** shows more than 800 three-dimensional molecular models of lectins, fragments of lectins and complexes with carbohydrates