Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jutro

Ivan Ivanovič Šiškin: "Jutro u jelovoj šumi"
 *Za ostale upotrebe, pogledajte Jutro (razvrstavanje).*
**Jutro** je deo dana od izlaska sunca do podneva (mada granica često nije jasno određena).

U svakoj geografskoj zoni, klimatskom pojasu i u svakom godišnjem dobu jutro karakterišu različiti parametri kao što su: temperatura, vlažnost vazduha...

Većina ljudi ustaje ujutro i započinje svoje dnevne aktivnosti. Dok na jednoj strani Zemlje otpočinje jutro, na drugoj strani otpočinje veče.

## Vanjske veze
# Cirkadijani ritam

Neka obilježja cirkadijanog (24-satnog) biološkog sata čovjeka
**cirkadijani ritam** (lat. *circa*: oko, približno + *dies*: dan), cikličke oscilacije neke biološke funkcije s trajanjem jednoga ciklusa oko 24 sata. Cirkadijani ritmovi su endogeni, tj. reguliraju ih mehanizmi unutar organizma (*cirkadijani satovi*), no usklađeni su sa stalnim vanjskim uvjetima (*entrainment*; *zeitgeber*). Cirkadijani ritmovi opaženi su u biljaka, životinja, gljiva i cijanobakterija.

Disciplina koja se bavi biološkim temporalnim ritmovima, bez obzira na njihovo trajanje (dnevni, plimni, tjedni, mjesečni, sezonski i godišnji ritmovi), naziva se kronobiologija. Proces sa 24-satnim oscilacijama općenito se naziva *dijurnalni ritam* i, striktno govoreći, ne bi ga trebalo nazivati *cirkadijani ritam* osim ako nije potvrđena njegova endogena priroda.

Iako su cirkadijani ritmovi endogeni (»ugrađeni«, samoodrživi), oni su usklađeni (»entrenirani«) s lokalnom okolinom pomoću eksternih signala odnosno cajtgebera (njem. *Zeitgeber*: davalac vremena) ili sinkronizatora. Razlikuju se *jaki cajtgeberi* (npr. svjetlo, temperatura), koji postižu točnu sinkronizaciju, sa 24-satnim periodom, i *slabi cajtgeberi* (npr. ciklusi svjetla i tame te hranjenja i gladovanja), koji ne ostvaruju stvarnu sinkronizaciju, ali obavještavaju biološki sistem o 24-satnom periodu.

## Povezano

* aktigrafija (aktimetrija)
* ARNTL
* ARNTL2
* bakterijski cirkadijani ritmovi
* cirkadijana disritmija
	+ poremećaj napredne faze spavanja
	+ poremećaj odgođene faze spavanja
	+ hipernikthemeralni sindrom
* cirkasemidijani ritam
* cirkaseptani ritam, 7-dnevni biološki ciklus
* kriptokrom
* CRY1 i CRY2, kriptokromska porodica gena
* dijurnalni ciklus
* efekti svjetla na cirkadijani ritam
* svjetlo u školskim zgradama
* PER1, PER2 i PER3, periodna porodica gena
* fotosenzitivna ganglijska stanica, dio oka uključen u regulaciju cirkadijanog ritma
* polifazno spavanje
* Rev-ErbA alfa
* segmentirano spavanje
* arhitektura spavanja (spavanje u čovjeka)
* spavanje u nečovječjih životinja
* Stefania Follini

## Izvori

## Vanjske veze

* Cirkadijani ritam na Projektu Open Directory
# Datum

**Datum** ili **nadnevak** u kalendaru je navod određenog dana predstavljenog unutar kalendarskog sustava. Kalendarski datum omogućava identifikaciju određenog dana. Tako i broj dana između dvaju datuma može biti izračunat. Na primjer, "24. siječnja 2011." je deset dana nakon "14. siječnja 2011." u Gregorijanskom kalendaru.

Određeni dan može biti označen drugačijim nadnevkom po drugim kalendarima, kao što je slučaj s gregorijanskim kalendarom i julijanskim kalendarom, koji su bili u uporabi istovremeno na različitim mjestima. U većini kalendarskih sustava datum se sastoji od triju djelova: *dan u mjesecu*, *mjesec* i *godina*. Mogu postojati također i dodatni dijelovi, kao što je *dan u tjednu*. Godine se obično broje od nekog početnog događaja/točke, obično nazivanog epoha, gdje se kao era naziva određeni vremenski period.

## Povezano

* kalendar
* popis kalendara
* gregorijanski kalendar
* iranski kalendar
* židovski kalendar
* julijanski kalendar
* liturgijska godina
* kalendar svetaca
* katolički kalendar
* islamski kalendar
* kršćanska era
* kalendar istočne ortodoksne crkve
* računanje dana u tjednu
* proučavanja ciklusa
* runski kalendar
* kalendar Francuske Republike
* zidni kalendar
* Zoroastrijski kalendar
* iCalendar
* hCalendar
* reforma kalendara
* nazivi za mjesece u raznim jezicima
* vučedolski kalendar

## Vanjske veze

* RFC 3339
* W3C Date and Time Formats Internet date/time format
* „Globalization locale database”. IBM. Pristupljeno 13. listopada 2008.
* „NLS (National Language Support) information page”. Microsoft. Arhivirano iz originala na datum 2008-03-15. Pristupljeno 13. listopada 2008.
# Solarni kalendar

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  Kalendari |  |

 |
|  |  Astro · Gregorijanski · Hebrejski · Iranski · Islamski · ISO · Kineski
 |
| Tipovi kalendara |
|  Lunisolarni · Solarni · Lunarni
 |
|

---

 |
|  | Asirski · Bahaistički · Bengalski · Berberski · Bikram Sambat · Budistički · Etiopski · Germanski · Hindu · Indijski · Irski · Japanski · Javanski . Jermenski · *Juche* · Julijanski (reformisani) · Julijanski (stari) · Koptski · Korejski · Litvanski · Malayalamski · Majanski · Minguo · Nanakshahi · Nepal Sambat · Pawukon · Runski · Tamilski · Tajlandski lunarni · Tajlandski solarni · Tibetanski · Vijetnamski· Xhosa · Zoroastrijanski

---

(**Arhaični kalendari:**) Makedonski (antički) · Burmanski · Astečki · Atički · Babilonski · Coligny · Egipatski · Enohov · Firentinski · Francuski · Helenski · Mezoamerički · Otomanski · Pedesetnički · Rapa Nui · Rimski · Runski · Slovenski · Sovjetski · Vizantijski

---

(**Predloženi kalendari:**) Abizmalni · *CCC&T* · Holocenski · Diskordijanski · Međunarodni fiksni · Novi zemaljski · Pax · Pozitivistički · Sol · Svjetski · Svetski sezonski · Symmetry454 · Darijski (za Mars)

 |

**Solarni kalendar** je kalendar čiji datumi/nadnevci ukazuju na položaj Zemlje tokom njene revolucije oko Sunca, odn. prividni položaj Sunca prilikom njegovog kretanja po nebeskoj sferi.

## Tropski solarni kalendari

Ako se položaj Zemlje (ili Sunca) prati u odnosu na ekvinoks, (ravnodnevicu, prolećnu ili jesenju), onda datumi ukazuju na godišnje doba (čime su sinhronizovani sa deklinacijom Sunca). Takav kalendar se zove **tropski solarni kalendar**.

Srednja kalendarska godina takvog kalendara aproksimira neki oblik tropske godine (tipično srednju tropsku godinu ili godinu prolećne ravnodnevice).

Sledeći kalendari su solarni:

* Gregorijanski kalendar
* Julijanski kalendar
* Bahaistički kalendar
* Koptski kalendar
* Iranski kalendar
* Malayalamski kalendar
* Tamilski kalendar
* Tajlandski solarni kalendar

Svi ovi kalendari imaju godinu od 365 dana, koja se povremeno produžava za jedan dan, tokom prestupne godine.

## Sideralni solarni kalendari

Ako se položaj Zemlje računa u odnosu na položaj nepokretnih zvezda, onda datumi ukazuju na zodijačko sazvežđe blizu kojeg se nalazi Sunce. Takav kalendar se naziva **sideralni solarni kalendar**.

Srednja kalendarska godina takvog kalendara aproksimira sideralnu godinu.

Hindu kalendar i Bengalski kalendar su sideralni solarni kalendari. I oni obično imaju godinu od 365 dana i povremeno dodaju jedan dan u prestupnoj godini.

## Nesolarni kalendari

Od kalendara koji *nisu* solarni, imamo islamski kalendar koji je čisto lunarni kalendar, kao i kalendare koji su sinhronizovani sa sinodičkim periodom Venere ili sa helijakalnim izlascima zvezda.

## Lunisolarni kalendari

Lunisolarne kalendare možemo smatrati za solarne kalendare, mada njihovi datumi ukazuju još i na mesečeve mene. Pošto tipični lunisolarni kalendar ima godinu sastavljenu od celog broja lunarnih meseci, on ne može ukazati na položaj Zemlje na orbiti oko Sunca tako dobro kao čisto solarni kalendar.

## Povezano

* Analemski kalendar
# Lunarni ciklus

Mjesečeve su mijene posljedica okretanja Mjeseca oko planeta Zemlje. Ovo kretanje se može pratiti svakim danom i pri tome se zamijetiti da Mjesec putuje od zapada ka istoku i to u približno istom pojasu kao i Sunce i svakim danom se pojavljuje i nestaje kasnije. Ovo kretanje Mjeseca mijenja i međusobni odnos položaja Sunca, Zemlje i Mjeseca.

## Objašnjenje pojave

Kad se Mjesec na svojoj putanji nađe u blizini Sunca, mi ga više ne vidimo i kažemo da je tada **mladi Mjesec** ili **mlađak** i moguće ga je vidjeti idućih večeri po zalasku Sunca, kao neki tanki srp na nebu (broj 1 i broj 2 na ilustracijama).

U slijedećih sedam dana Mjesec postupno dolazi u položaj u kojem ga u odnosu na Sunce vidimo pod pravim kutom i tada vidimo osvjetljenu desnu polovicu, jer je tom stranom okrenut prema Suncu i to je **prva četvrt** (broj 3 na ilustracijama).

Poslije toga, njegova se osvjetljena strana povećava svakim danom dok se ne nađe na suprotnoj strani Sunca, 14.5 dana od mladog Mjeseca (broj 4 na ilustraciji 1). Tada je potpuno osvijetljena strana prema nama i tu pojavu zovemo **puni Mjesec** ili **uštap** (broj 5 na ilustracijama).

Zatim se osvijetljena strana postupno smanjuje i pri tome se Sunce nalazi s lijeve strane i kad se smanji na točno polovicu onda je to zadnja faza i to nazivamo **zadnja četvrt** (broj 6 i 7 na ilustracijama).

Mjesec se potom ponovno prividno približava Suncu, sve je manje vidljiv, gubi se u odsjaju Sunca (broj 8 na ilustracijama) te se nakon 29,5 dana ponovno vraća u položaj gdje započinje novi ciklus kao mladi Mjesec ili mlađak. Ovaj početak se često u književnosti naziva rađanje mjeseca.

## Značaj u religiji, filozofiji i astrologiji

Također za pojavu mladog Mjeseca je obično i vezan mjesec posta, Ramazan, u Islamu gdje se mlađak naziva hilal i kaže se da mjesec Ramazan počinje kad se vidi hilal..... U mnogim životnim filozofijama, kao npr. u nekim indijskim itd. ili u nekim pseudoznanostima kao što je astrologija, utjecaj i promjena položaja Mjeseca se smatra vrlo važnim. U Bibliji se pominju mladine (1.Sam.20:5,18,24, Kološanima 2:16,17). To je mjesečni praznik, mlad mjesec. Pored mjesečnik, postoje i praznici koji se slave jednom u godini i jednom sedmično - subota. U knjizi proroka Izaije, u 13. stihu 47. poglavlja piše: *Neka ustanu oni koji nebo premjeravaju, koji zvijezde gledaju, koji proriču svaki mlad mjesec i što će te snaći.*

## Praktična primjena

Osim toga, pomoću mjesečevih mijena može se približno odrediti i pravac sjevera. Mjesec u prvoj četvrti izlazi oko podne, a oko 18 sati je na jugu. Pun Mjesec ili uštap je uvijek nasuprot Suncu, izlazi na istoku odmah po zalasku Sunca, oko pola noći je na jugu a ujutro na zapadu. Zadnja četvrt pojavljuje se oko ponoći na istoku a oko 6 sati ujutro je na jugu.

## Vanjske veze

astro.fdst.hr :: Osnovno o Mjesecu Arhivirano 2005-08-19 na Wayback Machine-u
# Podne

*Za ostale upotrebe, pogledajte Podne (razvrstavanje).*
Podne na Big Benu
**Podne** je sredina dana odnosno 12:00:00 sati. Suprotnost mu je ponoć. Građansko podne je trenutak prolaza srednjega Sunca kroz srednji meridijan specifičnog vremenskoga pojasa. Na Zapadnom Balkanu, gdje vrijedi srednjoevropsko vrijeme, to je 15. meridijan. U pravo mjesno podne središte Sunca prolazi kroz meridijan danog opažajućeg mjesta (smjer juga na sjevernoj hemisferi), a taj trenutak određuje se prema svjetskomu vremenu uz pomoć jednadžbe vremena i geografske dužine. Podne se često prosto definira kao trenutak kada je Sunce na najvišoj točki iznad horizonta, što nije sasvim precizno. Naime, od zimskoga do ljetnog solsticija Sunčeva deklinacija stalno raste pa najvišu točku postigne zamalo pošto prođe kroz meridijan. Podne dijeli dan na jutro (prije podne) i na popodne (poslije podne). Sati građanskoga dana računaju se od ponoći.

## Povezano

* Sunčani sat
* Satni kut
* Zenit
# Sideričko vrijeme

Na progradnom planetu kao što je Zemlja, siderički (zvjezdani) dan je kraći od solarnog dana:
\* U vremenu 1, Sunce i određena daleka zvijezda su nam obje iznad glave.
\* U vremenu 2, planet se zarotirao za 360° i daleka zvijezda nam je opet iznad glave ali Sunce nije (1→2 = jedan siderički dan).
\* U vremenu 3, tek malo kasnije, Sunce nam se opet nalazi iznad glave (1→3 = jedan solarni dan).
**Sideričko** ili **zvjezdano vrijeme** je vrijeme mjereno u odnosu na prividno kretanje točke proljetnog ekvinocija (gama-točka) po nebeskoj sferi. Prividno kretanje gama-točke je vrlo slično, ali ne i identično prividnom kretanju zvijezda.

## Siderički dan

Siderički dan je period rotacije planete u odnosu na udaljene zvijezde. Zemljin siderički dan definiran kao vrijeme između dva prolaska proljetne točke kroz meridijan i iznosi 23 sati 56 minuta i 4 sekunde. Siderički dan razlikuje se od perioda rotacije zbog precesije Zemljine osi, tj. kretanja gama-točke po ekliptici.

## Siderički mjesec

Siderički mjesec je vrijeme za koje Mjesec napravi puni krug oko Zemlje, iznosi 27.322 dana. Mjesec u tom vremenu napravi jednu cijelu rotaciju te dođe u isti položaj u odnosu na udaljene zvijezde.

## Veze

* Solarno vrijeme

## Vanjske veze

* Kalkulator sideričkog vremena Arhivirano 2011-08-06 na Wayback Machine-u
# Tropi

Podne u tropima, Sunce je gotovo u zenitu
Riječ tropi (grč. *tropai heliou*, znači "područja okrenuta Suncu") označava jedno klimatsko područje zemlje. Tu spadaju:

* Gledano sa stajališta količine sunčevog zračenja na pojedinim područjima, tropi su područje koje se nalaze između obratnica, odnosno, između 23,5° sjeverne i 23,5° južne širine, i u kojima Sunce najmanje dva puta godišnje dolazi u zenit.

* U odnosu na sistem atmosferskog kruženja, to je područje između dva pojasa visokog pritiskaa koja se nalaze na granicama između suptropskih i tropskog područja visokog pritiska sjeverne i južne zemljine polutke.

* To je područje s obje strane ekvatora koje obilježavaju više dnevne a niže godišnje razlike u temperaturi (godišnji prosjek 25 °C), jer se zbog visoke količine sunčevog zračenja tijekom cijele godine ne oblikuju temperaturna godišnja doba.

* Osim toga, to je područje u kojem se dužina dana kreće između 10,5 i 13,5 sati dnevno.

Kao temperaturno razgraničenje između tropa i suptropa prema nekim znanstvenicima je izoterma na 18 °C, dok je to prema drugima izoterma od 20 °C. Ova se razgraničenja odnose samo na područja vrlo malo iznad razine mora a naziva ih se *toplim tropima*, jer se temperature s porastom nadmorske visine snižavaju. Ta područja se, iako su inače po svim drugim obilježjima dijelovi tropa, nazivaju *hladnim tropima*.

Unutar područja tropa, razlikuju se razna vegetacijska područja. Tako su iz ekvator uvijek vlažna područja s tropskim šumama, pa se prema suptropskim područjima smjenuju povremeno vlažna područja (tzv. suhi tropi) preko raznih tipova savana pa do tropskih polupustinja i pustinja.
# Prijestupna sekunda

snimka ekrana sata UTC-a na time.gov Arhivirano 2012-07-17 na Wayback Machine-u u trenutku prijestupne sekunde po UTC-u, 30. juna 2012. u 23:59:60
Grafikon koji prikazuje razliku između vremena UT1 i UTC. Vertikalni segmenti odgovaraju prijestupnim sekundama.
devijacija duljine dana od dana zasnovana na SI-ju, 1962. – 2014.
**prijestupna sekunda**, svaka sekunda koja se radi vremenske korekcije povremeno dodaje ili oduzima koordiniranom univerzalnom vremenu (UTC) da bi njegova duljina dana bila što bliža srednjem Sunčevu vremenu ili UT1. Bez ove korekcije, vrijeme računano po Zemljinoj rotaciji otklanjalo bi se od atomskog vremena zbog nepravilnosti Zemljine stope rotacije. Od implementacije ovog sistema korekcije 1972. do sada umetnuto je bilo 25 prijestupnih sekunda. Posljednje umetanje dogodilo se 30. juna 2012. u 23:59:60 UTC. Sljedeća prijestupna sekunda, 26. po redu, umetnut će se pri kraju 30. juna 2015. u 23:59:60 UTC.

Negativna prijestupna sekunda oduzela bi sekundu 23:59:59 posljednjeg dana odabranog mjeseca tako da bi poslije sekunde 23:59:58 tog datuma neposredno slijedila sekunda 00:00:00 sljedećeg datuma. No od uspostave standarda po UTC-u negativne prijestupne sekunde nisu bile potrebne.

## Povezano

* prijestupna godina
* sekunda
* UTC

## Reference

## Vanjske veze

* UTC vs UT1 1972–2005
* IERS Bulletins, tekući i historijski bilteni sa www.iers.org
* USNO-ov članak o prijestupnim sekundama Arhivirano 2012-06-11 na Wayback Machine-u
* prijestupne sekunde u NTP-u, GPS-u, DCF77
* dinamičke razlike između UTC-a i TAI-ja
* *How to Watch a Leap Second*
* *The Year 2005 to Have 'Leap Second' Added*, NPR-ov audiosegment Joea Palce

Redefinicija UTC-a
* *The leap second: its history and possible future*
* *UTC might be redefined without Leap Seconds*
* napori za ukidanje prijestupnih sekunda
# Islandski jezik

| Islandski jezik |
| --- |
| íslenska |
| Države | Island, Danska, dijelovi Kanade (Manitoba) |
| Regije | Uglavnom Sjeverna Europa |
| Broj govornika | 300.000  |
| Jezična porodica | indoeuropski
* germanski
	+ sjevernogermanski
		- zapadnoskandinavski
			* **Islandski jezik**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Island |
| Regulator | Íslensk málstöð ("Institut za islandski jezik") |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `is` |
| ISO 639-2 | `ice (B) / isl (T)` |
| ISO 639-3 | `isl` |

**Islandski jezik** pripada severnoj (skandinavskoj) grupi severnih germanskih jezika. Unutar te grupa dodatno ga se klasificira u zapadnonordijsku ili zapadnoskandinavsku skupinu. Govore ga stanovnici Islanda i manje grupe islandskih iseljenika (ukupno oko 314.000 ljudi). Nastao je izolovanim razvojem od jezika Norvežana koji su od IX veka naseljavali Island. Sadrži znatan broj keltskih elemenata koje su donele grupe doseljenika sa Britanskih ostrva. Danas su mu najbliži živući srodnici farski jezik, dijalekti zapadne Norveške kao i izumrli nornski jezik koji se govorio na Orkneyu i Shetlandu.

U nastanku jezika obično se razlikuju četiri faze: arhaična, klasična, srednja i moderna.
Do XII veka je bila Arhaična, od polovine XII do polovine XIV veka klasična, do polovine XVI veka je bila srednja, a modrena počinje 1540. prevodom Biblije *Guðbrandur Þorláksson* Spomenici arhaičnebaze sačuvali su veliki broj staronordijskih elemenata, značajnih za uporedno izučavanja germanskih jezika.

Savremeni islandski jezik sačuvao je dosta arhaičnih crta u poređenju sa drugim germanskim jezicima. u deklinaciji imenskih reči sačuvana su 4 padeža, 2 broja i 3 roda. Postoji veliki broj nastavaka na glagolske oblike. Karakteristika savremenog islandskog jezika je da skoro nema nikakvih posuđenica ni internacionalizama jer za svaki novi ili uvedeni pojam stvara se „čista“ islandska reč.

## Reference
# Staroengleski jezik

| Staroengleski |
| --- |
| Ænglisc, Anglisc, Englisc |
| Regije | Engleski (osim krajnjeg jugozapada i sjeverozapada), dijelovi suvremene Škotske jugoistočno od Fortha i istočni rub suvremenog Wales. |
| Izumro | uglavnom se razvio u srednjoengleski do 13. vijeka |
| Jezična porodica | * Germanski
	+ Zapadnogermanski
		- Anglo-frizijski
			* **Staroengleski**
 |
| Pismo | Rune, kasnije latinica (staroengleska varijanta). |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | – |
| ISO 639-2 | `ang` |
| ISO 639-3 | `ang` |

**Staroengleski jezik** (stengl. *Ænglisc sprǣc*; ISO 639-3: ang), ili **anglosaksonski jezik**, povijesni je indoeuropski jezik koji se između 450-1100 nakon Krista govorio na području današnje Velike Britanije.

Imao je nekoliko dijalekata: zapadnosaksonski, južni staroengleski, northumbrijski, kentski, angliski, mercijanski.

Mercijanski dijalekt predak je suvremenog engleskog jezika.

## Reference

## Vanjske veze

* Old English/Modern English Translator
* The Electronic Introduction to Old English Arhivirano 2007-04-10 na Wayback Machine-u
* Learn Old English with Leofwin
* Old English (Anglo-Saxon) alphabet
* Bosworth and Toller, *An Anglo-Saxon dictionary*
* Downloadable Bosworth and Toller, *An Anglo-Saxon dictionary Application*
* *Old English Made Easy*
* Old English - Modern English dictionary
* Old English Glossary Arhivirano 2012-02-22 na Wayback Machine-u
* Shakespeare's English vs Old English Arhivirano 2011-08-10 na Wayback Machine-u
* Downloadable Old English keyboard for Windows and Mac Arhivirano 2010-06-23 na Wayback Machine-u
* Another downloadable keyboard for Windows computers
* Guide to using Old English computer characters Arhivirano 2010-06-15 na Wayback Machine-u (Unicode, HTML entities, etc.)
* The Germanic Lexicon Project
* An overview of the grammar of Old English
* The Lord's Prayer in Old English from the 11th century