Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Taksonomija

**Taksonomija** je biološka disciplina koja se bavi teoretskim i praktičnim definisanjem taksona, i hekdodeljivanjem taksonomskih kategorija određenim taksonima. Ime potiče od grčkih reči *tassein* - klasifikovati, i *nomos* - zakon, nauka.

U početku taksonomija se bavila samo praksom klasifikovanja organizama (što je područje poddiscipline klasifikacije), ali je naknadno prošireno polje istraživanja i na izučavanje principa i teorija klasifikovanja. Danas biološka taksonomija daje pravila klasifikovanja organizama u složene drvolike hijerarhijske sisteme, gde se više hijerarhijski nižih taksona podvodi pod jedan hijerarhijski viši. U svojim istraživanjima, taksonomi se vode rezultatima svih ostalih bioloških disciplina, imajući na taj način multidisciplinaran pristup problemu klasifikovanja.

## Uporediti

* Sistematika
* Klasifikacija
* Taksonomske kategorije
# Monokotiledone biljke

| Monokotiledoni / jednosupnice
 |
| --- |
|  |
| Šafran (*Crocus vernus albiflorus*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |

**Monokotiledoni** ili **jednosupnice** predstavljaju vrlo važnu grupu biljaka cvjetnica koje dominiraju velikim dijelovima Zemlje i koje su ekonomski vrlo važne biljke.

Najveća porodica monokotiledonih biljaka je Orchidaceae (orhideje), kojoj su svojstveni vrlo kompleksni cvjetovi zbog toga što ih insekti vrlo specifično oprašuju.

Druga po veličini porodica, *Poaceae* ili *Gramineae* (prave trave), je evoluirala u drugom pravcu i postala specijalizirana za oprašivanje preko vjetra. Trave proizvode male cvjetove koji se mogu skupiti u vrlo uočljivim grupama.

## Redovi

1. Alismatales
2. Arecales
3. Asparagales
4. Commelinales
5. Dasypogonales
6. Dioscoreales
7. Liliales
8. Pandanales
9. Petrosaviales
10. Poales
11. Zingiberales

## Obilježja jednosupnica

* klica sa 1 supkom,
* nepravilan raspored žila u stabljici,
* linearnan raspored lisnih žila,
* cvijet građen na osnovi broja 3 ili njegova umnoška (3, 6, 9, 12...).
# Amaryllidaceae

| Amaryllidaceae
 |
| --- |
|  |
| *Amaryllis belladonna* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Asparagales  |
| Porodica:
 | **Amaryllidaceae** J.St.-Hil. |

**Amaryllidaceae** (sunovrati, sunovratke) su porodica višegodišnjih zeljastih i lukovičastih biljaka iz monokotiledonskog reda Asparagales. Porodica je nazvana po malenom rodu amarilisu (*Amaryllis*). Prema najnovijem APG sistemu klasifikacije (APG III iz 2009.) Amaryllidaceae se grana na tri potporodice – *Agapanthoideae* (starija porodica *Agapanthaceae*), *Allioideae* (starija porodica *Alliaceae*) i *Amaryllidoideae* (starija porodica *Amaryllidaceae*). Po ovim definicijama, Amaryllidaceae uključuje oko 75 rodova s približno 1600 vrsta.

## Izvori

## Vanjske veze

* (`en`) William Herbert. Amaryllidaceae: Preceded by an Attempt to Arrange the Monocotyledonous Orders, and Followed by a Treatise on Cross-bred Vegetables, and Supplement. Ridgway, London 1837
* (`en`) Meerow AW, Snijman DA. Amaryllidaceae, in Kubitzki 1998, str. 83-110
* (`en`) Meerow AW, Francisco-Ortega J, Kuhn DN, Schnell RJ (2006) Phylogenetic relationships and biogeography within the Eurasian clade of Amaryllidaceae based on plastid ndhF and nrDNA ITS sequences: lineage sorting in a reticulate area? Syst Bot 31: 42–60 Arhivirano 2016-02-15 na Wayback Machine-u
* Kubitzki, K., ur. (1998). *The families and genera of vascular plants. Vol.3*. Berlin, Germany: Springer-Verlag. ISBN 3-540-64060-6.
* (`en`) Strydom, Adéle. Phylogenetic Relationships in the Family Amaryllidaceae. PhD thesis, Department of Plant Sciences, University of the Free State, 2005 Arhivirano 2011-04-30 na Wayback Machine-u
* (`en`) Ronsted N, Symonds MR, Birkholm T, Christensen SB, Meerow AW, et al. (2012) Can phylogeny predict chemical diversity and potential medicinal activity of plants? A case study of Amaryllidaceae. BMC Evol Biol 12: 182. doi: 10.1186/1471-2148-12-182

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Amaryllidaceae** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Amaryllidaceae** |
# Tipski rod

**Tipski rod**, u biološkoj klasifikaciji, osobito u zoologiji, je rod koji definira biološku porodicu i predstavlja korijen njenog imena.

## Zoološka nomenklatura

Prema Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature: "Ime koje nosi nominalna porodična grupa taksona potiče od nominalnog roda pod nazivom 'tipski rod'; porodično ime grupe zasniva se na tom tipskom rodu."
Bilo koja porodična grupa mora imati tipski rod (i bilo koje ime grupe u rodu mora imati tipsku vrstu, ali ime bilo koje grupe u vrsti može, ali ne mora, imati jedan ili više uzornih tipskih primjeraka). Tipski rod za ime porodične grupe je rod čije je ime korijen na koji se dodaje sufiks –*idae* (za porodice).

Primjer: Za porodicu *Hominidae* (ljudi) tipski rod je *Homo*.
## Botanička nomenklatura

U botaničkoj nomenklaturi, fraza "tipski rod" upotrebljava se neformalno, kao podobna podrazumijevajuća odrednica.

Prema Međunarodnom kodeksu nomenklature algi, gljiva i biljaka (ICN) ova oznaka nema nikakav status. Ovaj kodeks za rang porodice uzima ime tipskog primjerka, a za više rangove tipovi su opcijski. Kodeks se ne odnosi na rod koji sadrži tip "tipski rod".

Primjer: *Poa* je tipski rod za porodicu *Poaceae*, a red Poales" je još jedan način da se kaže da se imena *Poaceae* i *Poales* zasnivaju se na nazivu roda *Poa*.
## Povezano

* Tip (biologija)
* Tipska vrsta

## Literatura
# Carolus Linnaeus

|  |
| --- |
| **Carl Linnaeus (Carl von Linné)** |
|  |
|  |
| Rođenje
 | (1707-maja-23)23. maja 1707. Råshult, Älmhult, Švedska
 |
| Smrt
 | 10. januara 1778. (dob: 70) Hammarby, Švedska
 |
| Prebivalište
 | Švedska
 |
| Polje
 | botanika medicina zoologija
 |
| *Alma mater* | Univerzitet u Lundu Univerzitet u Uppsali Univerzitet u Harderwijku
 |
| Poznat po
 | taksonomija ekologija botanika
 |
| Grb Carla von Linnéa. |

**Karl fon Line**/**Carolus Linnaeus** (23. maj 1707. – 10. januar 1778.) je bio švedski botaničar i ljekar.

Linné je jedan od najvećih deskriptivnih botaničara svih vremena. Stvorio je osnovu botaničke nomenklature, uvevši binarnu nomenklaturu, tako da svaka biljka ima dva imena - roda i vrste (latinsko dvoimeno nazivlje). Linnéov sustav biljaka održao se do našega doba. Njegov sustav imenovanja primjenjuje se i na životinje.

Linné je poznat kao otac suvremene taksonomije, a smatra se i jednim od začetnika ekologije.

## Napomene

## Vanjske veze

* Biography at the Department of Systematic Botany, University of Uppsala
* Biography at The Linnean Society of London
* Biography from the University of California Museum of Paleontology
* The Linnean Correspondence Arhivirano 2011-01-19 na Wayback Machine-u
* Carl Linneaus featured on the 100 Swedish Krona banknote. Arhivirano 2009-04-16 na Wayback Machine-u
* Linnean Herbarium
* The Linnæus Tercentenary celebration Arhivirano 2008-06-23 na Wayback Machine-u
* IK Foundation & Company Linnaeus Project Arhivirano 2018-12-15 na Wayback Machine-u
* The Linnaean Dissertations Arhivirano 2010-06-16 na Wayback Machine-u
* The Linnean Collections
# Zeljasta biljka

Grašak, jednogodišnja zeljasta biljka
Peršun, dvogodišnja zeljasta biljka
**Zeljasta biljka** je životna forma biljaka, koja ne obrazuje sekundarno tkivo (kambijum i felogen) usled čega ne dolazi do debljanja. Njihovo stablo je meko, sočno i kod većine zeleno (ima ulogu u fotosintezi). Nadzemni izdanci ovih biljaka, u predelima sa nepovoljnim delom godine, izumiru na kraju vegetacionog perioda.

Na osnovu dužine života, zeljaste biljke podeljene su na:

* **jednogodišnje**, koje počinju i završavaju životni ciklus u jednom vegetacionom periodu (npr. grašak, tikva, kukuruz, pšenica);
* **dvogodišnje**, u prvoj godini obrazuju listove, rastu i stvaraju rezerve hrane, da bi u drugoj godini cvetale, donele plod i seme i umrle (npr. mrkva, peršun, šećerna repa, cvekla);
* **višegodišnje** ili perene, kojima na kraju svake vegetacione sezone izdanci umiru, a biljke nepovoljni period godine preživljavaju u vidu pupoljaka iz kojih se na početku sledeće vegetacione sezone obrazuju novi izdanci (npr. maslačak, detelina, perunika).

## Reference

## Povezano

* jednogodišnja biljka
* efemeroida
* geofita
# Višegodišnja biljka

Drvo jabuke
**Višegodišnja biljka** je biljka koja živi duže od dvije godine. Koristi se kako bi se razlikovala od jednogodišnje biljke, ili one koje nemaju drveni rast kako bi se razlikovale od drveća i grmlja, koje su isto višegodišnje biljke.

Višegodišnje biljke rastu i/ili cvijetaju u proljeće i ljeto, umiru na jesen i zimu, te se ponovno vrate i ožive idućeg proljeća. Pojedina drveća znaju doseći iznimnu starost: bristleconski bor Metuzalem je primjerice star 4.838 godina, a kalifornijski golemi mamutovac Predsjednik 3.200 godina.

## Reference
# Monotipski takson

**Monotipičnost** je stručni izraz u biologiji, koji se koristi kad se unutar jedne grupe (taksona) u biološkoj sistematici nalazi samo jedna vrsta. Ako jedna porodica ima samo jedan rod, tada je analogno monotipičnosti, riječ o **monogeneričnosti**.

Hijerarhijske razine uvode se u taksonomiju biologije (rod ili porodica) u pravilu, da bi se organizirala grupa organizama, koji imaju neke zajedničke osobine. Vrste koje su vrlo posebne, svrstavaju se često u zasebne rodove, porodice ili čak i više takse. Takve grupe se zato nazivaju **monotipičnim**, da se naglasi njihova posebnost. Najviši monotipični takson čini placozoa, koja je sama jedan phylum, s jednom jedinom vrstom, *Trichoplax adhaerens*.

U zoologiji, jedan primjer monotipičnosti je rod *Tarsius*, koji je monotipičan unutar porodice *Tarsiidae* (koja je opet monogenerična unutar grupe Tarsiiformes).

Monotipične grupe su u odnosu na zaštitu vrsta vrlo značajne. Izumiranje jedne takve vrste, koja nema bližih srodnika predstavlja posebno značajan gubitak.

U monotipične rodove ubrajaju se, na primjer, ginko, norna i čudnovati kljunaš.
# JSTOR

JSTOR| URL | jstor.org |
| Tip sajta | Arhiva akademskih žurnala |
| Registracija | Za |
| Dostupni jezici | Engleski (uključuje sadržaj na drugim jezicima) |
| Vlasnik | Itaka |
| Kreirao | Andru V. Melon fondacija |
| Pokrenut | 1995 |
| Trenutni status | Aktivan |

**JSTOR** (skraćeno od engleski: *Journal Storage*) je onlajn sistem za arhiviranje akademskih žurnala, osnovan 1995. On omogućuje institucijama članicama pretragu punog teksta digitalizovanih starijih izdanja za nekoliko stotina dobro poznatih žurnala, koja datiraju od 1665. u slučaju žurnala *Filozofske transakcije Kraljevskog društva* (engleski: *Philosophical Transactions of the Royal Society*). Članstvo JSTOR-a ima preko 7.000 institucija u 159 zemalja.

JSTOR je originalno osnovala Andru V. Melon foundacija, ali je naknadno postao nezavisna, samoodržavajuća neprofitna organizacija sa sedištima u Njujorku i En Arboru, Mičigen. Januara 2009. JSTOR se spojen sa ITHAKA. Ta organizacija je neprofitna organizacija formirana 2003. s ciljom pomaganja akademskoj zajednici da u potpunosti iskoristi brz napredak informacionih i mrežnih tehnologija."

## Reference

## Literatura

* Gauger, Barbara J.; Kacena, Carolyn (2006). „JSTOR usage data and what it can tell us about ourselves: is there predictability based on historical use by libraries of similar size?”. *OCLC Systems & Services* **22** (1): 43–55. DOI:10.1108/10650750610640801.
* Schonfeld, Roger C. (2003). *JSTOR: A History*. Princeton, Nj: Princeton University Press. ISBN 0-691-11531-1.
* Seeds, Robert S. (November 2002). „Impact of a digital archive (JSTOR) on print collection use”. *Collection Building* **21** (3): 120–122. DOI:10.1108/01604950210434551.
* Spinella, Michael P. "JSTOR: Past, Present, and Future." *Journal of Library Administration,* 2007, Vol. 46 Issue 2, pp. 55–78,
* Spinella, Michael P. "JSTOR and the changing digital landscape," *Interlending & Document Supply*, 2008, Vol. 36 Issue 2, pp 79–85
* Articles about JSTOR in JSTORNEWS Arhivirano 2012-07-07 na Wayback Machine-u

## Vanjske veze

* Službene stranice‍
* Participating Institutions
# PubMed

PubMed|  |
| --- |
| Kontent |
| Kontakt |
| Istraživački centar | Nacionalna biblioteka za medicinu (NLM) |
| Datum objavljivanja | Januar 1996 |
| Pristup |
| Veb stranica |  |
| Alati |
| Razno |

**PubMed** je slobodno dostupna baza podataka iz prirodnih nauka i biomedicine, koja sadrži citate, apstrakte i za izvestan broj članaka pun tekst. Američka Nacionalna biblioteka za medicinu (NLM) pod pokroviteljstvom Nacionalnog instituta za zdravlje (NIH) održava PubMed kao deo Entrez sistema za pretragu informacija. Pored MEDLINE datateke, PubMed daje pristup:

* OLDMEDLINE za pre-1966 citate.
* Citate svih članaka iz pojedinih MEDLINE žurnala, prvenstveno najvažnijih iz opšte nauke i hemije.
* Citacije u pripremi koje daju uvid u članak pre nego što je uvršten u MeSH indeks i dodat u MEDLINE.
* Citacije pre datuma od koga je žurnal uključen u MEDLINE indeks.

## Povezano

* DOI
* Entrez
* JournalReview.org
* PMID
* Pubget

## Literatura

## Vanjske veze

* MEDLINE/PubMed
* iPubMed
* PubMed onlajn tutoriali
* PubMed pomoć
* Napredno PubMed pretraživanje
* PubFocus Arhivirano 2014-01-02 na Wayback Machine-u
* PubMeddy Arhivirano 2016-01-09 na Wayback Machine-u
* GoPubMed Arhivirano 2009-07-18 na Wayback Machine-u
* NextBio Arhivirano 2010-02-18 na Wayback Machine-u
* Novoseek Arhivirano 2021-01-24 na Wayback Machine-u
* XTractor Arhivirano 2018-03-13 na Wayback Machine-u
* PubCrawler
* PubMed čitač Arhivirano 2011-02-01 na Wayback Machine-u
* PubMed mašna za pretragu - vodič Arhivirano 2013-10-18 na Wayback Machine-u
* Pubget
* PubAnatomy Arhivirano 2010-09-06 na Wayback Machine-u
* PubRad Arhivirano 2010-11-19 na Wayback Machine-u
# Wikivrste

Wikispecies
|  |
|  snimka ekrana naslovnice species.wikimedia.org |
| URL
 | species.wikimedia.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Direktorij vrsta |
| Registracija | Opcionalna |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Benedikt Mandl (predložio projekt 2004.); Jimmy Wales i Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 14. septembra 2004. |

**Wikispecies** [ˌwɪkiˈspiːʃiːz] (od engl. *wiki* + *species*: vrsta), internetski projekt zasnovan na wikiju koji podržava Wikimedia Foundation, pokrenut s ciljem da se stvori sveobuhvatan katalog svih vrsta sa slobodnim sadržajem i usmjeren više na znanstvenike nego na opću javnost. Jimmy Wales, predsjednik emeritus Wikimedia Foundationa, izjavio je da urednici ne moraju faksirati svoje diplome, no da će prilozi morati proći recenzijski postupak kod tehničke publike. Wikispecies je dostupan pod Licencom GNU-a za slobodnu dokumentaciju i CC BY-SA 3.0.

Pokrenut u septembru 2004., s biolozima iz čitava svijeta pozvanima na suradnju, projekt je od aprila 2005. izradio radni okvir koji obuhvaća Linnéovu taksonomiju s linkovima na Wikipedijine članke o pojedinim vrstama.

## Povezano

* All Species Foundation
* Catalogue of Life
* Encyclopedia of Life
* Tree of Life Web Project
* lista internetskih enciklopedija
* The Plant List

## Reference

## Vanjske veze

* Wikispecies, slobodni direktorij vrsta koji svatko može urediti
* Portal zajednice Wikispeciesa
* Povelja Wikispeciesa, Jimmy Wales.
# Pleme (biologija)

The various levels of the scientific classification system.

---

Biološka klasifikacija osam glavnih taksonomskih rangova.
U biologiji, **pleme** je taksonomski rang između familije i roda. Ono se ponekad deli u *podplemena*.

Primeri plemena su Caprinae, Acalypheae, Hominini, bumbari, i Antidesmeae.

## Povezano

* Biološka klasifikacija
* Taksonomski rang
* Botanička nomenklatura
* Zoološka nomenklatura

## Reference

## Literatura

* *International Code of Zoological Nomenclature* (Fourth Edition izd.). International Trust for Zoological Nomenclature, XXIX. 1999. str. 306.
# Molekularna filogenija

**Molekularna filogenija** grana je filogenije koja analizira nasljedne molekularne razlike, uglavnom u sekvencijama DNA, radi dobivanja informacija o evolucijskim vezama nekog organizma. Rezultat molekularne filogenetske analize izražava se filogenetskim stablom. Molekularna filogenija jedan je od aspekata **molekularne sistematike**, šireg termina koji također uključuje uporabu molekularnih podataka u taksonomiji i biogeografiji.

## Vidite jo[

* Računarska filogenija
* Mikrobna filogeneza
* Molekularna evolucija
* PhyloCode
* Filogenijska nomenklatura

## Reference

## Literatura

* Joe Felsenstein 2004. *Inferring phylogenies*. Sinauer Associates Incorporated. ISBN 0-87893-177-5.
* Hillis, D. M. & Moritz, C. 1996. *Molecular systematics*. 2nd ed. Sinauer Associates Incorporated. ISBN 0-87893-282-8.
* Page, R. D. M. & Holmes, E. C. 1998. *Molecular evolution: a phylogenetic approach*. Blackwell Science, Oxford. ISBN 0-86542-889-1.
* Pamela S. Soltis, Soltis, D.E., and Doyle, J.J. (1992) *Molecular systematics of plants*. Chapman & Hall, New York. ISBN 0-41202-231-1.
* Soltis, P.S., Soltis, D.E., and Doyle, J.J. (1998) *Molecular Systematics of Plants II: DNA Sequencing*. Kluwer Academic Publishers Boston, Dordrecht, London. ISBN 0-41211-131-4.
* San Mauro, D.; Agorreta, A. (2010). „Molecular systematics: a synthesis of the common methods and the state of knowledge”. *Cellular & Molecular Biology Letters* **15** (2): 311–341. DOI:10.2478/s11658-010-0010-8.

## Vanjske veze

* NCBI – Systematics and Molecular Phylogenetics
* The promise of a DNA taxonomy (Mark L. Blaxter)
* Molecular phylogenetics iz *Encyclopedia Britannica*.
# Cvećarstvo

**Cvećarstvo** (ek.) ili **cvjećarstvo** (ijek.) je grana zemljoradnje koja se bavi uzgajanjem ukrasnih biljaka cvetnica. Može se podeliti na cvećarstvo na *otvorenom* (u poljima) i *zatvorenom* (staklenici). Holandija je jedna od vodećih zemalja u proizvodnji cveća, poznata po lalama.

Cvećarstvo je ujedno i deo botanike, koja se prvenstveno bavi njegovim proučavanje.

## Povezano

* Botanička bašta
* Botanika
* Zemljoradnja
* Cvećara, ili cvećarnica
* Floristika

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun