# Hrom

*Za ostale upotrebe, pogledajte Hrom (razvrstavanje).*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| V - **Cr** - Mn
 |
| **Cr** Mo
 |
|  periodni sistem
 |

 |
| **Opšti podaci** |
| Ime, simbol,atomski broj
 | Hrom, Cr, 24
 |
| Pripadnost skupu
 | prelaznih metala
 |
| grupa, perioda
 | VIB, 5
 |
| gustina, tvrdoća
 | 7140 kg/m3, 8,5
 |
| Boja
 | srebrnoplava  |
| **Osobine atoma** |
| atomska masa
 | 51,9961 u
 |
| atomski radijus
 | 140 (166) pm
 |
| kovalentni radijus
 | 127 pm
 |
| van der Valsov radijus
 | bd
 |
| elektronska konfiguracija
 | [Ar]3d54s1 |
| e- na energetskim nivoima
 | 2, 8, 13, 1
 |
| oksidacioni brojevi
 | 6, **3**, 2
 |
| Osobine oksida
 | jako kiseli
 |
| kristalna struktura
 | regularna prostorno centrirana
 |
| **fizičke osobine** |
| agregatno stanje
 | čvrsto
 |
| temperatura topljenja
 | 2130 K (1857 °C)
 |
| temperatura ključanja
 | 2945 K (2672 °C)
 |
| molska zapremina
 | 7,23×10-3 m3/mol
 |
| toplota isparavanja
 | 344,3 kJ/mol
 |
| toplota topljenja
 | 16,9 kJ/mol
 |
| pritisak zasićene pare
 | 990 Pa (2130 K)
 |
| brzina zvuka
 | 5940 m/s (293,15 K)
 |
| **Ostale osobine** |
| Elektronegativnost
 | 1,66 (Pauling) 1,56 (Alred)
 |
| specifična toplota
 | 450 J/(kg\*K)
 |
| specifična provodljivost
 | 7,74×106 S/m
 |
| toplotna provodljivost
 | 93,7 W/(m\*K)
 |
| I energija jonizacije
 | 652,9 kJ/mol
 |
| II energija jonizacije
 | 1590,6 kJ/mol
 |
| III energija jonizacije
 | 2987 kJ/mol
 |
| IV energija jonizacije
 | 4743 kJ/mol
 |
| V energija jonizacije
 | 6702 kJ/mol
 |
| VI energija jonizacije
 | 8744,9 kJ/mol
 |
| **Najstabilniji izotopi** |
|

| izotop
 | zast.
 | v.p.r.
 | n.r.
 | e.r. MeV
 | p.r.
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50Cr
 | 4,35%
 | > 1,8×1017 | z.e.
 |  | 50V
 |
| 51Cr
 | (veš.)
 | 27,7025 dana
 | z.e.
 | 0,753
 | 51V
 |
| 52Cr
 | **83,789%** | stabilni izotor sa 28 neutrona
 |
| 53Cr
 | 9,501%
 | stabilni izotor sa 29 neutrona
 |
| 54Cr
 | 2,365%
 | stabilni izotor sa 30 neutrona
 |

 |
| tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.
 |
| Objašnjenja skraćenica: zast.=zastupljenost u prirodi, v.p.r.=vreme polu raspada, n.r.=način raspada, e.r.=energija raspada, p.r.=proizvod raspada, z.e=zarobljavanje elektrona
 |

**Hrom** ili **krom** (**Cr**, latinski *chromium*) je metal. Elektronska konfiguracija njegovog atoma određuje njegovu pripadnost VIB grupi. Poseduje 13 izotopa čije se atomske mase nalaze između 45-57. Izotopi 50, 52, 53 i 54 su postojani.

Otkriven je 1797. godine od strane N.L. Vauqellina (Louis Nicolas Vauquelin).

### Zastupljenoist

Hrom je zastupljen u zemljinoj kori u količini od oko 102 ppm. (eng. parts per million), uglavnom u obliku minerala hromita.

Namirnice najbogatije hromom su pekarski kvasac, kukuruz, kuvana junetina, jabuka, crnihleb, ovsane pahulje.

### Osobine

Metalni hrom je sjajnobeo metal veoma otporan na koroziju. Koristi se kao spoljašnji sloj koji pokriva čelične elemente, popravljajuči njihov izgled i štiteći ih od korozije. Hrom je sastojak nerđajućih čelika.

Hrom je najmanje rastvoran od svih metala. Iako ima negativni standardni redoks-potencijal na površini hroma stvara se pasivno stanje, te se ne rastvara u azotnoj kiselini, ni u carskoj vodi, dok se u razblaženoj hladnoj hlorovodoničnoj i sumpornoj kiselini rastvara, a rastvaranje u vrućim kiselinama prestaje.Hrom ništa ne valja.

### Jedinjenja

Najvažnija ruda hroma je hromit FeCr2O4 poznato kao hromit. Ovo jedinjenje se koristi kao aktivan sloj na magnetnim trakama. Redukcijom hromita koksom nastaje ferhrom (Fe + 2Cr)l koji se u metalurgiji koristi za dobijanje drugih legura koje sadrže hrom.

Rastvori soli Cr(III) i Cr(VI) poseduju veoma intenzivne boje (zelenu i narandžastu) što se koristi u fotohemiji.

Mešavina Na2Cr2O7 sa sumpornom kiselinom se koristi za pranje labaratorijskih stakala.

Oksid hroma(III) se koristi za bojenje.

Soli hroma(VI) su otrovne i izazivaju rak.

### biološki značaj

Hrom je sastojak mnogih enzima i spada u mikroelemente neophodne za život. Olakšava prelazak glukoze iz krvi u ćelije. Smanjuje potrebe za insulinom. Smanjuje rizik od infarkta pošto spušta nivo holesterola u krvi.

Njegova dnevna upotreba bi trebalo da iznosi minimum 1 miligram dnevno. Nedostatak hroma može da izazove razvoj šećera kod odraslih osoba i bolesti transportnog sistema.