Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Afrikaans

**Afrikaans** spada u germansku grupu indoeuropskih jezika. Neki ga smatraju varijantom nizozemskog. Govori se u Južnoafričkoj Republici (gdje je jedan od službenih jezika) i dijelu Namibije i materinski je jezik Afrikanera ili Bura.
# Južni Ndebele jezik

**Ndebele jezik** (južni ndebele, ndzundza, nrebele, transvaalski ndebele; ISO 639-3: nbl), nigersko-kongoanski jezik sjeverne podskupine sotho jezika, šira skupina Sotho-Tswana (S.30). Sjevernu podskupinu čini sa jezikom sjeverni sotho, dok drugi ndebele jezik (sjeverni ndebele) [nde], pripada skupini Nguni (S.40), i ne smiju se brkati.

Govori ga oko 640.000 ljudi (2006) u Transvaalu, Južnoafrička Republika, ali i 1.400.000 ljudi kao drugi jezik. U Južnoafričkoj Republici je jedan od službenih jezika.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Xhosa jezik

**Xhosa jezik** (kos. *isiXhosa*) je jedan od zvaničnih jezika u Južnoafričkoj Republici i pripada grupi bantu jezika. Prema podacima iz 2006. godine ovim jezikom govori oko 7,8 miliona ljudi u Južnoafričkoj Republici. Ovo je maternji jezik etničke grupe Xhosa.

Međunarodni ISO kodovi za ovaj jezik su: **xh** i **xho**.
# Zulu jezik

**Zulu jezik**, poznat i kao **isiZulu**, je jezik kojim govori narod Zulu, odnosno 9 miliona ljudi, najviše (95 %) u Južnoj Africi. Zulu je najrasprostranjeniji jezik u toj državi, a razumije ga oko 50 % stanovništva. Nakon ukidanja aparthejda godine 1994. postao je jedan od 11 službenih jezika Južne Afrike.
# Svazi (jezik)

**Swati jezik** (isiswazi, phuthi, siswati, swazi, tekela, tekeza; ISO 639-3: ssw), nigersko-kongoanski jezik sa juga Afrike, kojim govori 980.000 ljudi (2006) u Svazilandu, ali i oko 1.010.000 u Južnoafričkoj Republici, te nadalje 43.000 u Lesotu (2002) i 1.200 u Mozambiku (2006).

Pripada centralnoj skupini pravih bantu jezika, podskupina Nguni (S.40). Swati ili svazijski je službeni jezik u Svazilandu i Južnoafričkoj Republici. Ima tri dijalekta baca, hlubi i phuthi. U Svazilandu se uči u svim nacionalnim školama; na njemu se pišu novine i vodi radio-proogram.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Sjeverni Sotho jezik

**Sjeverni sotho jezik** (pedi, sepedi, transvaal sotho; ISO 639-3: nso), nigersko-kongoanski jezik iz Južnoafričke Republike kojim govori oko 4.090.000 ljudi, poglavito u Transvaalu i nešto u Bocvani. Pripada centralnoj skupini pravih bantu jezika, i sjevernoj podskupini sotho jezika.

Postoje brojni dijalekti: masemola (masemula, tau), kgaga (kxaxa, khaga), koni (kone), tswene (tsweni), gananwa (xananwa, hananwa), pulana, phalaborwa (phalaburwa, thephalaborwa), khutswe (khutswi, kutswe), lobedu (lubedu, lovedu, khelobedu), tlokwa (tlokoa, tokwa, dogwa), pai, dzwabo (thabine-roka-nareng), kopa i matlala-moletshi.

Jedan je od 9 službenih jezika u Južnoafričkoj Republici. Uči se u osnovnim i srednjim školama. Pismo: latinica.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Sotho jezik

**Južni sotho jezik** (sesotho, sisutho, souto, suthu, suto; ISO 639-3: sot), nigersko-kongoanski jezik iz Lesota i Južnoafričke Republike kojim govori oko 6.024.000. ljudi, od čega 1.770.000 u Lesotu i 4.240.000 u Južnoafričkoj Republici (2006), te nešto u Bocvani i Svazilandu.

Pripada južnoj podskupini sotho jezika. Službeni jezik u Lesotu i nacionalni u Južnoafričkoj Republici. Dijalekti: taung i phuthi. Pismo: latinica

## Izvori

## Vanjske veze

* Sotho, Southern (14th)
* Sotho, Southern (15th)
# Tswana jezik

**Tswana jezik** (ISO 639-3: tsn), jedini predstavnik nigersko-kongoanske podskupine tswana, kojim govori preko 4.500.000 ljudi u Bocvani, Južnoafričkoj Republici, Namibiji i Zimbabveu. Pripadnici etničke grupe Tswana (Bečuana) (iz Bocvane) podijeljeni su na niz plemena koja govore sa više dijalekata: tlhaping (tlapi), hurutshe, rolong, kwena, kgatla, ngwatu (ngwato), tawana, lete, ngwaketse, tlokwa i sehurutshe. Standardni tswana jezik temelji se na dijalektu sehurutshe

U Južnoafričkoj Republici gdje je jedan od službenih jezika govori ga 3.410.000 ljudi, više nego u Bocvani (nacionalni jezik; 1.070.000; Johnstone 1993). U Namibiji je također nacionalni jezik (12.300 govornika 2006),a koristi se u obrazovanju i administraciji; 29.400 u Zimbabveu (1969 popis).

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Tsonga jezik

**Tsonga jezik** (gwamba, shitsonga, thonga, tonga, xitsonga; ISO 639-3: tso), nigersko-kongoanski jezik centralne skupine pravih bantu jezika, kojim govori oko 3.669.000 ljudi, poglavito u Južnoafričkoj Republici 1.940.000 (2006.) i Mozambiku 1.710.000 (2006). U Svazilandu ga govori 19.000 (Johnstone 1993) i nešto u Zimbabveu uz mozambički granicu.

Tsonga ima nekoliko dijalekata: bila (vila), changana (xichangana, changa, shangaan, hlanganu, hanganu, langanu, shilanganu, shangana), jonga (djonga, dzonga) i ngwalungu (shingwalungu), luleke (xiluleke), gwamba (gwapa), hlave, kande, xonga, nkuma, songa, nhlanganu (shihlanganu).

U Južnoafričkoj Republici službeni jezik; pismo: latinica.

**Oče naš** (Tsonga):

Tata wa hina la nge matilweni,
vito ra wena a ri hlawuleke;
a ku te ku fuma ka wena;
ku rhandza ka wena a ku endliwe misaveni,
tanihi loko ku endliwa tilweni.
U hi nyika namuntlha vuswa bya hina bya siku rin'wana ni rin'wana;
u hi rivalela swidyoho swa hina,
tanihi loko na hina hi rivalela lava hi dyohelaka;
u nga hi yisi emiringweni,
kambe u hi ponisa eka Lowo biha,
Amen.
## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Venda jezik

**Venda jezik** (chivenda; ISO 639-3: ven), nigersko-kongoanski jezik, kojim govori 980,000 ljudi istoimenog naroda Venda iz Južnoafričke Republike (2006), čiji je nekadašnji glavni grad bio D’zata, i oko 84.000 u Zimbabveu (1989). Pripada centralnim bantu jezicima, podskupini venda (S.20), čiji je jedini predstavnik.

Venda ima sljedeče dijalekte: phani, tavha-tsindi, ilafuri, manda, guvhu, mbedzi i lembetu. Govore ga i pripadnici etničke grupe Lembaa koji kažu da su porijeklom od Falasha. U Južnoafričkoj Republici je jedan od službenih jezika; pismo: latinica.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Etnička grupa

**Etnička grupa** ili **etnija/narod** (od grčki: έθνος [*éthnos*] – etnos – "narod"), je kultura ili potkultura čiji pripadnici se jasno razlikuju od ostalih ljudi prema određenim karakteristikama baziranim na rasnim, nacionalnim, jezičkim ili vjerskim izvorima. Za pripadnike etničke grupe se smatra da su kulturno i biološki slični mada to u principu nije sasvim neophodno.

Etničke grupe dijele zajedničko porijeklo u kontinuitetu vremena tj dijele historiju i budućnost jednog naroda. Ovo se postiže kroz generacijsko predavanje i prenošenje zajedničkog jezika, institucija, vrijednosti i tradicija te osjećaja pripadnosti. Ove osobine su važne za napomenuti kako bi se etnička grupa mogla razlikovati (po definiciji) od obične grupe pojedinaca koji dijele zajedničke karakteristike kao što je porijeklo.

Iz političkog aspekta etničke grupe se mogu razlikovati od nacija po tome što etničke grupe nemaju suverenitet.
# Južnoafrički Mulati

**Južnoafrički Mulati** je naziv za etničke grupe koje su nastale miješanjem bijelaca s drugim rasama na području današnje Južne Afrike u proteklih nekoliko vijekova. Postoji alternativni izraz **Obojani** (engleski: *Coloured*), koji se počeo koristiti u 19. vijeku, a godine 1948. ušao u službenu upotrebu s ustanovljenjem režima apartheida.

Južnoafrički mulati porijeklo vuku iz tri, odnosno pet skupina – nizozemskih, a nešto kasnije i britanskih naseljenika i njihovih potomaka – Afrikanera i Angloafrikanaca s jedne, te kojsanskih domorodaca, bantu domorodaca te potomaka malajskih robova.

To je razlogom zašto se obično dijele na Griqua (potomke Hotentota) i Cape Coloured (potomci Malajaca).

Ima ih oko 4–5 miliona. Uglavnom žive u bivšoj Cape koloniji. Kroz historiju su imali nešto bolji položaj od crnačkog stanovništva, isto kao i u vrijeme apartheida, mada se i na njih odnosilo odvajanje od strane bjelačkog stanovništva. Zbog toga su nešto manje sudjelovali u borbi protiv apartheida, a danas su manje skloni ANC-u od crnačkih etničkih grupa.

U svakodnevnom govoru su skloniji afrikaansu od engleskog jezika.
# Azijati Južne Afrike

**Azijati Južne Afrike** sačinjavaju 2 % stanovništva Južne Afrike i uglavnom su indijskog porijekla, iako postoji manja kineska zajednica. Tzv. "Cape Malajci", koji također -- barem djelomično -- potječu od Azijata su se u doba apartheida klasificirali kao "Obojani", odnosno kao miješana rasa.
# Nezavisnost

Mahatma Gandhi nenasilnim se metodama borio za nezavisnost Indije.
**Nezavisnost** ili **neovisnost** stanje je nacije ili države, u kojoj njezini stanovnici samostalno donose odluke na području svog teritorija.

Deklaracijom nezavisnosti proglašava se nezavisnost. Prva poznata deklaracija nezavisnosti potječe iz Škotske 1320. godine, a posljednji primjer je deklaracija nezavisnosti Južnog Sudana. Američka Deklaracija o nezavisnosti proglašena je 1776. godine.

Postizanje nezavisnosti razlikuje se od revolucije, koja se obično odnosi na nasilno rušenje vlasti. Dok su neke revolucije tražile i ostvarenje nacionalne nezavisnosti, drugima je samo cilj vladati s ili bez elementa nezavisnosti i emancipacije, kao što je demokratizacija unutar države, koja kao takva može ostati nepromijenjena. Neke zemlje dobile su nezavisnost bez revolucionarnih pokreta. Cilj ruske Oktobarske revolucije nije bila uspostava nacionalne nezavisnosti, već borba za veća prava radnika. U američkom ratu za nezavisnost, glavni cilj borbe bila je nezavisnost od kolonijalnih sila.

Historijski gledano, bila su četiri glavna perioda proglašenja nezavisnosti:

1.) od 1776. do pojave revolucija širom Europe 1848.
2.) odmah nakon Prvog svjetskog rata raspadom Osmanskog Carstva i Austro-Ugarske
3.) od 1945. do 1979., kada je sedamdeset novih nezavisnih država nastalo iz olupine europskih kolonijalnih carstava
4.) nakon raspada komunizma 1990. na području SSSR-a i bivše Jugoslavije
Autonomija je vrsta neovisnosti, koja je odobrena od strane vlasti koja je nadzire i dalje zadržava vrhovni autoritet u tom području. Protektorat se odnosi se na autonomnu regiju, koja ovisi o vlasti, koja njome vlada. Datumi proglašenja nezavisnosti ili rjeđe datumi početka revolucije, obično se slave kao nacionalni praznik, poznat kao Dan nezavisnosti.

Razlozi zbog kojih se traži nezavisnost, mogu biti raznoliki poput gospodarskih poteškoća, nezadovoljstva postojećom vlašću ili zbog ugnjetavanja, kao u slučaju indijskog pokreta za nezavisnost.
# Cyril Ramaphosa

| His Excellency Matamela Cyril Ramaphosa |
| --- |
|  |
|  |
| 5. predsjednik Južne Afike |
| **inkumbent** |
| **Preuzeo dužnost** 15. februar 2018 v.d. 14–15. februara 2018 |
| Prethodi | Jacob Zuma |
| predsjednik Afričnog nacionalnog kongresa |
| **inkumbent** |
| **Preuzeo dužnost** 18. decembar 2017 |
| Deputy | David Mabuza |
| Prethodi | Jacob Zuma |
| potpredsjednik Južne Afrike |
| **Na položaju** 26. maj 2014 – 15. februar 2018 |
| Predsjednik | Jacob Zuma |
| Prethodi | Kgalema Motlanthe |
| potpredsjednik Afričkog nacionalnog kongresa |
| **Na položaju** 18. decembar 2012 – 18. decembar 2017 |
| Predsjednik | Jacob Zuma |
| Prethodi | Kgalema Motlanthe |
| Slijedi | David Mabuza |
| generalni sekretar Afričkg nacionalnog kongresa |
| **Na položaju** 1. mart 1991 – 18. decembar 1997 |
| Predsjednik | Nelson Mandela |
| Prethodi | Alfred Baphethuxolo Nzo |
| Slijedi | Kgalema Motlanthe |
|  |
| Lični detalji |
| Rođenje | Matamela Cyril Ramaphosa 17. novembra 1952.  (1952-11-17) Soweto, Južnoafrička Unija |
| Politička stranka | Afrički nacionalni kongres |
| Supružnik/ci | Tshepo Motsepe |
| Djeca | 4 |
| Alma mater | University of Limpopo University of South Africa |

**Matamela Cyril Ramaphosa** (17. novembar 1952 -) je južnoafrički političar, aktivist i poslovni čovjek koji od 2018. služi kao trenutni predsjednik Južne Afrike, a od kraja 2017. kao predsjednik vladajuće stranke Afrički nacionalni kongres. Ramaphosa je političku karijeru započeo kao aktivist u borbi protiv apartheida, a posebno se istakao u sindikalnom aktivizmu, te je 1982. osnovao Nacionalnu uniju rudarskih radnika (NUM), danas najmoćniji i najuticajniji sindikat u Južnoj Africi. Neposredno pred ukidanje apartheida bio je jedna od ključnih ličnosti u pregovorima ANC sa bjelačkom Nacionalnom strankom. Poslije uvođenja višerasne demokracije je postao izuzetno uspješan poslovni čovjek, čije se bogatstvo danas procjenjuje na oko pola milijarde dolara. Od 2014. do 2018. je služio kao potpredsjednik Južne Afrike, a mjesto predsjednika je preuzeo nakon ostavke svog prethodnika Jacoba Zume.
# Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske

Zastava Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske
Teritorija Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske u Evropi
**Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske** (engleski: *The United Kingdom of Great Britain and Ireland*) je bilo zvanično ime Ujedinjenog Kraljevstva između 1801. i 1927. Veći deo Irske se odvojio i osnovao Slobodnu Irsku Državu. Zakon o kraljevskim i parlamentarnim titulama iz 1927. je izmenio naziv Parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva kako bi tačnije odražavao promene u granicama države i taj zakon se smatra trenutkom kada je promenjeno i ime državi.

Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske je nastalo 1. januara 1801. po odredbama Zakona o uniji iz 1800. kojim su nezavisna kraljevstva Velike Britanije i Irske ujedinjena. Kraljevstvo Velike Britanije je nastalo 1707. godine ujedinjenjem nekadašnjih posebnih kraljevstava Engleske i Škotske.

Današnje Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske je naslednik Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske, sa istim ustavnim i parlamentarnim sistemima, ali azuzima samo deo prethodne teritorije. Južni deo Irske koji se odvojio od unije danas predstavlja Republiku Irsku. On obuhvata istu teritoriju kao bivša Slobodna Irska Država, ali je usvojio novi ustav 1937. godine.
# Ginijev koeficijent

Džini koeficijent društvenog dohotka u svetu.
**Džini koeficijent** (engleski: Gini index**, **Gini ratio) predstavlja najčešće korišćenu meru nejednakosti. Džini koeficijent je italijanski statističar i sociolog Korado Džini i objavio 1912. u radu *Varijabilnost i promenljivost* (italijanski: *Variabilità e mutabilità*).

U slučaju apsolutne jednakosti Džini koeficijent ima vrednost 0, a u slučaju apsolutne nejednakosti vrednost 1. Teoretski je moguće da vrednost Džini koeficijenta bude i veća od 1 ukoliko su prihodi neke osobe imaju negativan prihod.

Posmatrano na nivou sveta Džini koeficijent se kreće u intervalu do oko 25% u skandinavskim i neke srednjeevropskim državama i do oko 60% u nekim afričkim i državama Latinske Amerike. Za države Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj, Džini koeficijent se kreće u rasponu od 0,24 do 0,49, pri čemu je za Sloveniju najniži a za Čile najviši. Države u Africi imaju najviše Džini koeficijente, pri čemu Južnoafrička republika ima najviši sa 0,7.

Prema vrednostima Džini koeficijenata Srbija se nalazi na nivou proseka država regiona.

Postoje problemi pri objašnjenju Džini koeficijenta. Demografska struktura treba da se uzme u obzir. Države sa starijom strukturom, ili gde postoji visoki natalitet, doživljavaju skok Džini koeficijenta.

## Reference

## Izvori

* Preraspodela dohodka, Ekonomski fakultet Beograd USJF - Preraspodela dohotka.ppt‎
# .za

|  |
| --- |
| **.za** |
|  |
| **Uveden** | 1990
 |
| **Tip NID-a** | Najviši Internet domen državnih kodova
 |
| **Status** | Aktivan
 |
| **Registracija** | ZADNA
 |
| **Sponzorska organizacija** | ZADNA
 |
| **Namenjena upotreba** | Entiteti povezani sa Južnom Afrikom
 |
| **Stvarna upotreba** | Popularna u Južnoj Africi
 |
| **Ograničenja registracije** | Nena u **.co.za**; razna ograničenja u ostalim poddomenima
 |
| **Struktura** | Registracije se uzimaju samo na trećem nivou ispod raznih imena drugog nivoa
 |
| **Dokumenti** | Članci Asocijacije ZADNA
 |
| **Politika rasprave** | U razvoju
 |
| **Vebsajt** | ZADNA
 |

**.za** je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Južnu Afriku. Administrira ga ZADNA.

Zanimljivo je istaći da se ni jedno od zvaničnih imena Južne Afrike ne može skratiti na ZA, što je skraćenica za *Zuid-Afrika* na holandskom. Ovo je ostalo još od vremena kada je holandski bio zvaničan jezik Južne Afrike, pre nego što ga je zamenio Afrikaans, kod koga je naziv zemlje *Suid-Afrika*.

## Vanjske veze

* IANA informacije o .za domenu Arhivirano 2006-06-11 na Wayback Machine-u
* ZADNA

|  |
| --- |
| **Najviši Internet domeni državnih kodova** |
| **Aktivni:**  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .an  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .me  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .za  .zm  .zw
 |
| **Rezervisani/nedodeljeni:** .ax  .cs  .eh  .kp       **Dodeljeni/neiskorišćeni:** .bv  .gb  .sj  .so  .um **Započeti/u tranziciji:**  .eu  .tl  .tp       **Obrisani/zastareli:** .bu  .cs  .dd  .yu  .zr
 |
# Hotentoti

**Hotentoti** ili **Khoikhoi** je zajednički naziv za kojsanske etničke skupine srodne Bušmanima koje predstavljale ili predstavljaju domorodačko stanovništvo u jugozapadnim dijelovima Afrike.

Izraz *Hotentot* je u posljednje vrijeme stekao pejorativno značenje, jer se smatra kako dolazi od *hottentot*, riječi za mucavce u sjevernim dijalektima holandskog jezika kojim su bili govorili holandski doseljenici u 17. vijeku. Tim izrazom su se nastojali opisati kojsanski jezici koji u sebi sadržavaju kliktaje kao sredstvo komunikacije.

Što zbog Bantu invazije na jug Afrike oko godine 1000., što zbog kasnije evropske kolonijalne ekspanzije, većina Hotentota je bila prisiljena napustiti nomadski način života, a s vremenom se i stopiti s drugim afričkim narodima.

Etničke skupine koje u sebi imaju najviše hotentotskih primjesa su Obojeni ljudi u bivšoj Kap Koloniji, narod Griqua u Zapadnom Kapu odnosno Oorlams narod u Namibiji.
# Bušmani

**Bušmani** (kojima ime dolazi od afrikaanske riječi *Bosjemans*, "ljudi iz grmlja"), ponekad poznati pod imenima **Khwe**, **Koe**, **Basara** ili **San** predstavljaju kojsansku etničku skupinu lovaca-sakupljača koje odlikuje niski rast (do 150 cm), blijedožuta boja kože i kovrčava kosa.

Uglavnom žive kao nomadi u pustinjskim oblastima Namibije, Južne Afrike, Bocvane i Angole.

Nauka je, temeljem istraživanja mitohondrijskog DNK, u posljednje vrijeme ustanovila da Bušmani predstavljaju jedne od najstarijih naroda u Africi, odnosno da se tragovi njihovog postojanja mogu datirati do 20,000 godina. Mnogi su počeli proučavati njihov način života držeći da oni daju uvid u proces evolucije jezika, društvene organizacije, umjetnosti i drugih karakteristika modernog čovjeka.

Bušmani, koji su zajedno s drugim kosjanskim narodima dominirali južnim dijelom Afrike, su od godine 1000. potiskivani u pustinju zbog invazije Bantu naroda sa sjevera, a u 19. i 20. vijeku su se tome pridružili evropski kolonizatori.
# Bantu

Regije koje danas naseljavaju Bantu narodi (označeno tamnožutim)
**Bantu** je ime kojim je Bleek (1862.) označio crnačke narode takozvane Crne Afrike, na temelju njihove jezične srodnosti. Bantu narodi, uz sudanske crnce, jedna su od dvije glavne grane crnačkog stanovništva Afrike. Njihovo ime Bantu (=ljudi) množina je riječi muntu (=čovjek), obuhvaća stotine plemena raspršenih po tropskim šumama od kojih su najpoznatiji: Teke u šumama Kameruna i Konga, zatim velika grupa Ndonga od kojih su najpoznatiji Ovambo, Lunda, Katanga i Rundi koji žive južno i jugoistočno od Teka. U područjima oko Zanzibara žive plemena Swahili. U blizini jezera Nyasa nalazimo plemena Konde (Vahehe i druge), te dalje na Zambeziju crnce Marawi i Tete. U Mozambiku žive Makua crnci, a zapadno od njih grupe poznate kao Sotho u koje spadaju veoma poznati Zulu i Kafri, pa plemena Herrero, Tswana i Matabele. Matabele su ogranak potekao od ratobornih Zulua.

## Kultura

Bantu crnci, kako po jeziku, srodni su i po kulturi. Crnačka Bantu plemena uglavnom su poligamna, a položaji žena dosta povoljni, barem onih koje su prve udane (glavne). Uvođenja mladeži u svijet odraslih (inicijacija) popraćene su raznim kušnjama, otkrivaju se tajne i povijest plemena, i sve to prati ples i pjesma. Kod starih Bantua, odnosno što izvorno pripada njihovoj kulturi, su također tajna društva, a bilo je i žrtvovanja ljudi, kao i kanibalizma.

Bantui su ratari i lovci. Glavna uzgojena kultura ovih plemena je proso (durha) a kada je iz Amerike stigao kukuruz, prihvatili su i njega. Pod utjecajem Nilota i Hamita, susjedna Bantu plemena počinju uzgajati i goveda. Nastambe Bantua, onih na zapadu, su četverougle, od drveta i s krovom sa zabatom. Kuće su inače uobičajeno kružne sa stožastim krovom. Mnogi Bantui znaju za upotrebu željeza, u stvari prilično je raširena upotreba željeznih šiljaka koplja i strijela. Peći za taljenje i kovački mijeh na zavidnoj su visini, pa je tako i njihova magija često vezana uz ovaj obrt. Crnci ove grupe obično za vrhovnoga vođu imaju 'kralja' kojemu pripisuju nadljudske sposobnost. Kao politeisti poznaju mnoge bogove.

## Povezano

* Bantu jezici