Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vodopad

Šema formiranja vodopada
**Vodopad** (**slap**) je prirodna pojava koja se javlja na rijekama, a označava mjesto slobodnog pada vode u riječnom toku na onim mjestima gdje se javlja iznenadna promjena u elevaciji reljefa. Uzroci ovakvih iznenadnih prekida u reljefu mogu biti tektonske prirode, kada je gravitaciono po rasjedu spušten nizvodni blok (ovo je kratkotrajan proces koji se javlja prilikom zemljotresa) ili uzrok može biti različiti litološki sastav dvije stijenske mase, pri čemu je stijenska masa nizvodno manje otporna na riječnu eroziju, odnosno, kada se u njoj dejstvom vode vrši brže iznošenje čestica nego što je to u uzvodnom bloku.

Neki vodopadi mogu nastati i još nekim iznenadnim geološkim procesima kao što su klizanja terena ili vulkanska aktivnost. Također postoje i vještački vodopadi, koje čovjek pravi radi uljepšanja prostora.

Vodopadi Iguazú (Argentina)
# Savana

Nacionalni park Tarangire u Tanzaniji, tipična sušna savana
**Savane** su oblast visoke trave tropskog i suptopskog podneblja s rijetkim šumarcima stabala i grmlja koji se prostiru između tropskih kišnih šuma i pustinjskih područja. Razgraničenja u odnosu na stepe, travnjake i sušne šume se postavljaju na razne načine.

Savana/sabana u doslovnom prijevodu bi značila "široka ravnica".
# Trava

Rosa na travi
Trava s korijenom
**Trava** je naziv za biljke jednosupnice koje obilježava neprimjetni cvijet te dugo i usko lišće. Botanički pripadaju redu Poalesa.

Trava je osnovna hrana brojnih životinja, pogotovo preživača i konja.
Koristi se za prehranu (pašnjaci), proizvodnju sijena, papira, goriva, izolaciju, građevinarstvo, sportske terene i u brojne druge svrhe.

## Povezano

* Travnjak
# Akacija

| Akacija
 |
| --- |
|  |
| *Acacia melanoxylon* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Fabales  |
| Porodica:
 | Fabaceae  |
| Potporodica:
 | Mimosoideae  |
| Tribus:
 | Acacieae  |
| Rod:
 | Acacia Mill. |

*Acacia drepanolobium*
*Acacia sp.*
**Akacija** (*Acacia*), biljni rod sa više stotina tropskih i suptopskih vrsta.

## Opis biljke

Akacije rastu kao drveće s visokom krošnjom, kao grmovi ili penjačice.

Cvjetići skupljeni u cvatove odlikuju se dugim, živo obojenim prašnicima, koji strše iz cvijeta dajući mu osnovnu boju.

Dvostruko perasto sastavljeni listovi imaju brojne sitne liske.

Kora i plodovi većine vrsta sadržavaju trijeslovine.

## Povezano

* Arapska guma

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Akacija** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Akacija** |
# Baobab

| Baobab
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Malvales  |
| Porodica:
 | Malvaceae  |
| Rod:
 | Adansonia L. |

**Baobab** (latinski: *Adansonia*), je drvo koje potiče sa Madagaskara. Postoji 6 vrsta baobaba. Interesantan je po tome što pravi rezerve vode unutar stabla. Neki botaničari tvrde da je starost koju može doživeti baobab, nekoliko hiljada godina.

Nacionalni je simbol Madagaskara.

## Vrste

Baobab stariji od 1000 godina (Viktorijini vodopadi, Zimbabve)
* *Adansonia digitata* ili afrički baobab (severoistočna, centralna i južna Afrika)
* *Adansonia grandidieri* (Madagaskar)
* *Adansonia gregorii* ili *A. gibbosa* (severozapadna Australija)
* *Adansonia madagascariensis* ili madagaskarski baobab (Madagaskar)
* *Adansonia perrieri* ili Perrierov baobab (Madagaskar)
* *Adansonia rubrostipa* ili *A. fony* (Madagaskar)
* *Adansonia suarezensis* ili suareški baobab (Madagaskar)
* *Adansonia za* ili za baobab (Madagaskar)

## Vanjske veze

* The Baobab's official website, Baobab Arhivirano 2020-11-11 na Wayback Machine-u (`en`)
* Knjiga o baobabu Arhivirano 2005-09-03 na Wayback Machine-u
* Jardin Botanique et Pepiniere - Baobab species details
* Jardin Botanique et Pepiniere - Baobab photo gallery
* Madagascar info - Baobab photo gallery (Madagascan species only) Arhivirano 2008-09-22 na Wayback Machine-u
* Baobab: herbal information from *King's American Dispensatory*
# Eukaliptus

| *Eucalyptus* |
| --- |
|  |
| *Eucalyptus melliodora*, listovi i cvjetovi
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Myrtales  |
| Porodica:
 | Myrtaceae  |
| Rod:
 | Eucalyptus L'Hér. |
|  |
| Područje rasprostranjenosti
 |

**Eukaliptus** je vrsta drveta koje raste na manje plodnim područjima. On u svom lišću sadrži otrovne sastojke koji mu služi kao obrana od raznih kukaca. Drveće koje raste na područjima koja nisu tako plodna ima više tih otrovnih sastojaka. Neke se životinje hrane lišćem tog drveta, ali to su rijetke, kao na primjer koala koja zapravo živi u krošnji tog drveta i čiji je želudac otporan na otrovne sastojke u tom lišću. Koali je zapravo to jedina hrana i preživljava, kao i dvije vrste oposuma, isključivo hraneći se tom biljkom.

## Literatura

* Myburg et al. The genome of Eucalyptus grandis, Nature(2014), doi:10.1038/nature13308
* Bennett, B.M. The El Dorado of Forestry: The Eucalyptus in India, South Africa, and Thailand, 1850–2000 55, Supplement 18 (2010): 27-50.
* Blakely, W.F., *A Key to the Eucalypts: with descriptions of 522 species and 150 varieties*. Third Edition, 1965, Forest and Timber Bureau, Canberra.
* Boland, D.J.; M.I.H.; McDonald; M.W.; Chippendale; G.M.; Hall; N. i dr.. (2006). *Forest Trees of Australia*. Collingwood, Victoria: CSIRO Publishing.  5th edition. ISBN 0-643-06969-0
* Brooker, M.I.H.; Kleinig, D.A. (2006). *Field Guide to Eucalyptus*. Melbourne: Bloomings.  Third edition. ISBN 1-876473-52-5 vol. 1. South-eastern Australia.
* Kelly, Stan, text by G. M. Chippendale and R. D. Johnston, *Eucalypts: Volume I*. Nelson, Melbourne 1969, 1982, etc.
* L'Heritier de Brutelles, C. L. (1789). *Sertum Anglicum*. Paris: Didot.
* Richard K. P. Pankhurst (1968). *Economic History of Ethiopia*. Addis Ababa: Haile Selassie I University.

## Vanjske veze

* O eukaliptusu Arhivirano 2009-04-24 na Wayback Machine-u
* EucaLink Arhivirano 2010-06-09 na Wayback Machine-u
* Arboretum Currency Creek – istraživanja eukaliptusa
* *Eucalyptus* – on-lajn knjiga i časopis
# Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela

| **Biomi** |
| --- |
| **Suhozemni biomi** |
|  | Tundra
 |
|  | Tajga/borealne šume
 |
|  | Planinski travnjaci i šikare
 |
|  | Crnogorične šume umjerenog pojasa
 |
|  | Tropske i subtropske četinarske šume
 |
|  | **Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela** |
|  | Mediteranske šume i šikare
 |
|  | Tropske i subtropske vlažne širokolisne šume
 |
|  | Tropske i subtropske suhe širokolisne šume
 |
|  | Travnjaci, savane i šikare umjerenih predjela
 |
|  | Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare
 |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih oblasti
 |
|  | Plavljena travna vegetacija
 |
|  | Riparianska zona
 |
|  | Vlažno područje
 |
| **Vodeni biomi** |
|  | Jezero
 |
|  | Litoralna zona
 |
|  | Šume mangrova
 |
|  | Šume kelpa
 |
|  | Koraljni greben
 |
|  | Neritička zona
 |
|  | Epikontinentalni pojas
 |
|  | Pelagijska zona
 |
|  | Bentos
 |
|  | Hidrotermalni izvori
 |
|  | Hladni izvori
 |
|  | Led
 |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona
 |

Mješovita šuma umjerenog pojasa u Yunnanu, na jugozapadu Kine.
**Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela** su vlažan biom sa umjerenom klimom.

Struktura ovih šuma se obično sastoji od četiri dijela, tj. sprata. Najviši sprat su krošnje i on se sastoji od odraslog visokog drveća koje može biti visoko između 33 i 66 m. Ispod krošnji se nalaze ostala tri sprata, koja su otprilike 9 do 15 metara niža od sprata krošnji; tu opstaju vrste biljaka koje su otporne na manju količinu svjetlosti. Gornji sprat se nalazi ispod sprata krošnji i čini ga manje odraslo drveće ili mlado drveće koje čeka priliku da izraste uz više svjetlosti, nakon što se sruši neko veće drvo. Ispod ovog sprata je sprat grmlja, koji se sastoji od drvenastih biljaka koje ne rastu mnogo uvis. Najniži (i biološki najraznolikiji) sprat je sprat zeljastih biljaka.

## Drveće

Karakteristično i dominantno širokolisno drveće ovog bioma su hrastovi (vrste roda *Quercus*), bukve (vrste roda *Fagus*), javori (vrste roda *Acer*) i breze (vrste roda *Betula*). Izraz "mješovite šume" se odnosi na šume u kojima ima i listopadnog i zimzelenog drveća. Tipično zimzeleno drveće su: borovi (vrste roda *Pinus*), jele (vrste roda *Abies*) i smreke (vrste roda *Picea*). Na nekim područjima sa ovim biomom zimzeleno drveće može biti važnije od listopadnog.

## Klima

Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela postoje u predjelima sa hladnom i toplom sezonom, zbog kojih je prosječna godišnja temperatura ugodna (3 do 15,6 °C). Ove šume postoje u relativno toplim i kišovitim klimama, ponekada i sa suhom sezonom pored već navedenih. Suha sezona se pojavljuje zimi u istočnoj Aziji i u ljeto u Sredozemlju. Druga područja imaju česte kiše; godišnja količina kiše je obično preko 600 milimetara, a često i preko 1500 milimetara. Temperatura je obično umjerena, osim u nekim dijelovima Azije poput Primorskog kraja gdje ove šume opstaju unatoč surovim uvjetima i vrlo hladnim zimama.

## Reference

## Povezano

* Flora
# Ptica sekretar

*Za ostale upotrebe, pogledajte Sekretar.*

| Ptica sekretar
 |
| --- |
|  |
| Ptica sekretar, *Sagittarius serpentarius* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Aves  |
| Red:
 | Accipitriformes  |
| Porodica:
 | **Sagittariidae** R. Grandori & L. Grandori, 1935. |
| Rod:
 | Sagittarius Hermann, 1783. |
| Vrsta:
 | S. serpentarius  |
| Dvojni naziv
 |
| Sagittarius serpentarius J. F. Miller, 1779. |

**Ptica sekretar** (lat. *Sagittarius serpentarius*) je jedini pripadnik porodice **Sagittaridae**.

Iako je jedina preživjela vrsta, fosilni ostaci najmanje dvije vrste koje liče na pticu sekretara nađeni su u Francuskoj i potječu iz razdoblja oligocena i miocena, prije najmanje 20 milijuna godina. Nastanjuje savane, stepe i ostala otvorena staništa subsaharske Afrike. Zbog izgleda mješanca rode i ptice grabljivice, kao i zbog svoje neobičnosti svrstan je u zasebnu porodicu.

## Opis

Napadnuta jedinka u Serengetiju.
Ova ptica dostiže visinu i do 1,2 m i ima duge ružičaste noge slične rodinim, a raspon krila je 2,1 m. Težina 3,4-4,2 kg. Dugo i pri vrhu crno ukrasno perje na njenom potiljku liči na pera za pisanje koja su koristili činovnici u XIX stoljeću - otuda njen naziv.

Opisan je kao "orao pješak" jer kukce, zmije i male glodavce lovi na tlu. Neprobavljene ostatke povrati u vidu loptica i izbacuje ih ispod mjesta gdje spava i gnijezdi se.

Iako najveći dio vremena provodi na zemlji, ova ptica je dobar letač, i često lebdi ispruženih nogu i vrata. Čak može praviti spektakularne manevre u zraku kao i orlovi. Drugi oblik ponašanja, koji možda služi za odbranu teritorija ili kao igra dva ptića, je kada jedna ptica trči za drugom dignutih krila, udarajući i skačući na nju. Mlade jedinke su vrlo slične odraslima, osim što je njihovo perje sa smeđim šarama i što im je bijeli dio ispod krila i repa prošaran sivom bojom.

Ptice sekretari su monogamni i teritorijalni. Jedan par može zauzeti teritorij veličine 20-200 kvadratnih kilometara. Gnijezdo je na drveću ravne krošnje; obično nisko na bodljikavim akacijama. Ptica nese 1-3 zelenkasto-bijela jaja. Inkubacija traje 42-46 dana.

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **sekretar** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **sekretaru** |
# Planinska zebra

| Planinska zebra
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Perissodactyla  |
| Porodica:
 | Equidae  |
| Rod:
 | *Equus*  |
| Podrod:
 | *Hippotigris*  |
| Vrsta:
 | E. zebra  |
| Dvojni naziv
 |
| Equus zebra Linné, 1758. |
|  |
| Karta rasprostranjenosti planinske zebre.
 |

**Planinska** ili **brdska zebra** (latinski: *Equus zebra*) - ugrožena vrsta zebri porijeklom iz Angole, Namibije i Južnoafričke Republike.

Postoje dvije podvrste: kapska planinska zebra (*E. z. zebre*) i Hartmannova planinska zebra (*E. z. hartmannae*). Poput svih zebra, prugasta je crno-bijelo. Svaka zebra ima svoje jedinstvene pruge. Pruge mogu biti i tamno smeđe i bijele. One pokrivaju cijelo tijelo osim trbuha. Odrasle planinske zebre imaju dužinu tijela od 2,1-2,7 m i rep dug 40-55 cm. Visina u ramenima kreće se 1,1 do 1,5 m. Teže 204-372 kg.

Groves i Bell otkrili su, da kapske planinske zebre imaju obrnuti spolni dimorfizam pa su ženke veće od mužjaka, dok kod Hartmannove planinske zebre je uobičajeno. Crne pruge kod Hartmannove planinske zebre su tanke s mnogo širim bijelim međuprostorom, a to je suprotno kod kapske planinske zebre.

Ove zebre mogu živjeti do tri dana bez vode za piće.

Žive na obroncima planina, otvorenim travnjacima, šumama i područjima s dovoljno vegetacije.

## Reference
# Obična zebra

| Stepska zebra
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Perissodactyla  |
| Porodica:
 | Equidae  |
| Rod:
 | *Equus*  |
| Podrod:
 | *Hippotigris*  |
| Vrsta:
 | E. quagga  |
| Dvojni naziv
 |
| Equus quagga Boddaert, 1785. |
|  |
| Karta rasprostranjenosti stepske zebre. (Crveno: prije; zeleno: danas)
 |

**Stepske** ili **Burčelove zebre** (latinski: *Equus quagga*, ranije *Equus burchellii*), su društvene životinje koje žive u zajednici s drugim biljožderima na afričkim savanama. To je jedna od vrsta iz porodice konja, a spada u red neparnoprstaša.

U nas žive u svim javnim zoološkim vrtovima osim splitskog.

## Podvrste

* †*Equus quagga quagga* Boddaert, 1785.
* *Equus quagga burchellii* Gray, 1824.
* *Equus quagga boehmi* Matschie, 1892.
* *Equus quagga borensis* Lönnberg, 1921.
* *Equus quagga chapmani*
* *Equus quagga crawshayi*

## Opis

Stepska zebra ima bijelo krzno s crnim prugama te kratke noge. Odrasle jedinke oba spola u visini ramena imaju 1,4 metra, a duge su 2,3 metra. Težina im iznosi oko 294 kg (mužjaci imaju 10% više težine od ženki). Vrlo su divlje i teško se pripitomljavaju. Slično kod konja, mlada stepska zebra može hodati i stajati kratko vrijeme nakon rođenja, a o njoj se brine njezina majka, koja ga doji oko 16 mjeseci.

Da bi potražila hranu, stepska zebra može prohodati i do 1,100 km. Grupa stepskih zebri obično broji od 5 do 20 jedinki.

Ove zebre važan su ekonomski izvor u turizmu. Žive u jugoistočnoj i istočnoj Africi, gdje postoje dvije sezone: kišna i suha. Njima se hrane lavovi, leopardi i gepardi.

Žive od 20 do 30 godina. Ženke dostižu spolnu zrelost s dvije do četiri, a mužjaci s četiri godine. Trudnoća traje 12 mjeseci. Obično se rađa jedno mladunče koje teži oko 32 kilograma.

Love se zbog mesa te im se uništava stanište.
# Eland

| Elandi
 |
| --- |
|  |
| Divovski eland *(T. d. derbianus)* |
| Status zaštite
 |
| LR/cd |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Potporodica:
 | *Bovinae*  |
| Rod:
 | Taurotragus Wagner, 1855. |

**Eland** (lat. *Taurotragus*) je rod antilopa iz porodice goveda (lat. *Bovinae*) koji obitava na afričkim savanama. Elandi su največe afričke antilope; mužjaci obično teže od 400 do 800 kg i mogu u posebnim okolnostima doseći težinu i do jedne tone. Ženke su nešto manje i obično teže od 400 do 600 kg. Elandi se javljaju u dvije vrste:

* Divovski eland (*Taurotragus derbianus*, Gray, 1847.) je najveća antilopa na svijetu; mužjaci dosežu duljinu od 220 do 290 cm, te težinu do jedne tone, dok su ženke manje i teže od 300 do 600 kg.
* Obični eland (*Taurotragus oryx*, Pallas, 1766.) je poslije divovskog elanda najveća antilopa Afrike. Obitava u savanama i ravnicama istočne i južne Afrike. Mužjaci su visoki oko 1,6 m i teže od 500 do 600 kg, dok ženeke dosežu od 340 oko 445 kg.

Krzno im je rđavo-smeđe do boje lješnjaka, a mužjaci su obično nešto tamniji od ženki, te imaju od 8 do 12 jasnih vertikalnih bijelih linija na svom torzu. Rogovi su blago uvijeni i zajedno tvore »V« oblik, do 123 cm duljine (66 cm u ženki). Ispod vrata imaju veliku krijestu kratke crne dlake, koja se spušta do polovice stomaka. Iza rogova i iznad prednjih nogu imaju velike crne mrlje. Velike uši im služe za signalizaciju. Divovski eland ima dulje noge i veće bijele oznake na nogama od običnih elanda. Rep im je dug oko 90 cm s tamnim velikim dlakama na kraju.

Elandi su preživači koji se hrane travama i lišćem, te naseljavaju cvjetne doline, savane, šumarke i otvorene livade, te izbjegavaju guste šume. Divovski elandi tvore mala krda do 25 jedinki, a obični elenadi velika krda do 500 jedinki, ali nisu osobito teritorijalne životinje. U komunikaciji s drugim pripadnicima svoje vrste elandi znaju glasno lajati i gestikulirati kretnjama tijela u znak upozorenja, te odašilju feromone (*flehmen*). Elandi u divljini žive do 25 godina, a u zatočeništvu oko 20 godina.

Meso elanda sadrži mnogo proteina i manje masti od mesa domećeg goveda, a njihovo mlijeko ima veću koncentraciju kalcija od onog domaćih krava. Zbog toga je eland domisticiran u nekim dijelovima Afrike, gdje se prilagodio na lokalne uvjete života. U ukrajinskom zoološkom vrtu Askaniya-Nova elandi se biraju po kvaliteti mesa i količini izmuzenog mlijeka. No, njihovo domisticiranje u Europi je do sada bilo neuspješno.

## Izvori

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Elandi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Taurotragus** |
# Obični gnu

| Obični gnu
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Potporodica:
 | Alcelaphinae  |
| Rod:
 | Connochaetes  |
| Vrsta:
 | C. taurinus  |
| Dvojni naziv
 |
| Connochaetes taurinus (Burchell, 1823.) |
|  |
| Rasporostranjenost običnog gnua, boje prikazuju podvrste
 |

**Obični gnu** (*Connochaetes taurinus*) je jedna od vrsti gnuova i velikih antilopa. Sisavac je iz reda papkara (lat. *Artiodactyla*) i porodice šupljorogih goveda (lat. *Bovidae*).

Areal običnog gnua obuhvaća veći broj država kao što su: Zambija, Zimbabve, Južnoafrička Republika, Angola, Kenija, Tanzanija, Mozambik, Bocvana, Namibija i Svaziland. Vrsta je izumrla u Malaviju.

Mužjaci mogu narasti do 145 cm u visini ramena i postići tjelesnu masu od preko 275 kg. Mogu živjeti više od 20 godina. Mladunci se rađaju svijetlije obojane kože, a odraslu obojenost dobivaju u dobi od 9 tjedna. Mužjaci obilježavaju svoj teritorij pomoću mirisa i na druge načine. Obični gnu je snažna životinja, s prepoznatljivom robustnom njuškom. Graciozno korača na relativno tankim nogama i živi u krdima. U mužjaka, rogovi mogu biti dugi gotovo 90 cm, dok su kod ženki oko pola dužine rogova mužjaka.

Najveći broj običnih gnua žive u Serengetiju te broje više od milijun jedinki. Oni su glavni plijen za lavove, hijene i krokodile. Staništa ove vrste su: šume, savane i niska travnata vegetacija.

## Izvori

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Obični gnu** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Obični gnu** |
# Springbok antilopa

| Springbok
 |
| --- |
|  |
| Springbok u skoku
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | Bovidae  |
| Potporodica:
 | Antilopinae  |
| Rod:
 | Antidorcas  |
| Vrsta:
 | A. marsupialis  |
| Dvojni naziv
 |
| Antidorcas marsupialis (Zimmermann, 1780.) |
|  |
| Rasporostranjenost springboka
 |

**Springbok antilopa** (lat. *Antidorcas marsupialis*) je srednje velika vrsta antilope s visinom u ramenima od oko 75 cm. Teži i do 40 kg.

Prirodno stanište springboka su suha unutrašnja područja Namibije, Bocvane i Južnoafričke Republike, gdje se smatra i nacionalnom životinjom. Tamo ima oko 2,500,000 springbok antilopa. Dobila je ime po visokim skokovima, koje izvodi. Tako se brani od grabežljivaca i upozorava druge životinje na njihovu prisutnost. Može skočiti do 4 m u visinu, skočiti u dalj do 15 m i trčati do 100 km/h.

Hrane se mješovito. Kada ima svježe trave, uglavnom pasu. Inače brste grmlje i sukulente. Mogu se zadovoljiti vodom iz hrane koje jedu i preživjeti bez pitke vode kroz suhe sezone ili čak i više godina. Često jede cvijeće, sjemenke i lišće grmlja pred zoru, kada su namirnice sočnije. Za razliku od drugih afričkih životinja, springbok antilope okupljaju se u vlažnom dijelu sezone, a razilaze se tijekom suhog dijela godine.

Najviše ih love gepardi.

## Izvori
# Serval

| Serval
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Leptailurus  Severcov, 1858. |
| Vrsta:
 | L. serval  |
| Dvojni naziv
 |
| Leptailurus serval (Schreber, 1776.) |
|  |

**Serval** (lat. *Leptailurus serval*) je vrsta iz porodice mačaka.

Tijelo mu je srednje veličine. Ima vrlo dugačke noge i poznat je po tome što može skočiti i do 3 metra, da bi uhvatio pticu u letu.

Široko je rasprostranjen u podsaharskoj Africi, živi u savanama, suhim travnjacima, na rubovima tropskih kišnih šuma, čak i na planinskim područjima. Nije prisutan u pustinjama i vlažnim tropskim šumama. Hrani se zečevima, krticama, žabama, vjevericama, flamingoima i dr.

Ova vrsta nije ugrožena, jer ima široko rasprostranjenje.

Serval
Areal servala obuhvaća veći broj afričkih država. Vrsta ima stanište u: DR Kongu, Republici Kongo, Mozambiku, Angoli, Beninu, Bocvani, Burkini Faso, Burundiju, Gabonu, Gani, Gvineji Bisao, Eritreji, Etiopiji, Zambiji, Zimbabveu, Južnoafričkoj Republici, Kamerunu, Keniji, Liberiji, Malaviju, Maliju, Maroku, Namibiji, Nigeriji, Nigeru, Obali Bjelokosti, Ruandi, Svazilandu, Senegalu, Sijera Leoneu, Somaliji, Sudanu, Južnom Sudanu, Tanzaniji, Togu, Ugandi, Srednjoafričkoj Republici, Čadu i Džibutiju.

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Serval** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Serval** |
|  | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još materijala o temi: Leptailurus |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Serval** |