Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Karakal

| Karakal
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Caracal  |
| Vrsta:
 | C. caracal (Schreber, 1776) |
| Dvojni naziv
 |
| Caracal caracal (Schreber, 1776.) |
|  |
| Sinonimi
 |
| *Felis caracal* |

**Karakal** (lat. *Caracal caracal*) je afroazijska mačka srednje veličine, jedan od predstavnika roda *Caracal*. Riječ karakal dolazi iz turske riječi *karakulak*, što znači "crno uho".

Najčešće nastanjuje suhe stepe i polupustinje, ali može se naći i u šumovitim i grmovitim krajevima, te savanama.

## Izgled

Karakal za vrijeme lova u Serengetiju
Karakal je mršava, ali ipak mišićava mačka, s dugim nogama i kratkim repom. Mužjaci su teški 13-19 kilograma, dok je tjelesna masa ženki 6-12 kilograma. Nalikuje običnom risu; dugo se smatralo da je karakal bliski srodnik riseva. Duljina tijela je 55-91 centimetar, a rep je relativno kratak, sa svojih 22-31 centimetar. Visina ramena varira između 38 i 50 centimetara. U usporedbi s risevima, ima dulje noge i kraće krzno.

Boja krzna varira između crvenkaste, sive i boje pijeska. Česti su i melanistički (crni) karakali. Najuočljivije obilježje karakala su izdužene, resaste crne uši, koje objašnjavaju podrijetlo njegova imena. Mladuncima su uši crne i sa vanjske strane, što nestaje kada odrastu.

## Ponašanje i prehrana

Odrasli karakal živi sam, rijetko u paru. Kao i druge mačke, teritorij označava svojim mirisom. Ostavlja izmet na vidljivom mjestu, ili prska mokraćom na grmlje ili panjeve.

Karakal lovi šuljajući se, sve dok ne dođe na udaljenost od 5 metara, kada počinje brzo trčati i skakati. Manji plijen ubija ugrizom u potiljak, dok veću životinju ugrize u grlo, pa ju razdere svojim kandžama. Ako je plijen prevelik, pa ga ne može odjednom pojesti, sakriva ga, te se vrati poslije po njega. Često plijen sakriva u drveću.

## Podvrste

* *Caracal caracal algira* (Wagner, 1841.), sjeverna Afrika
* *Caracal caracal caracal* (Schreber, 1776.), istočna, srednja i južna Afrika
* *Caracal caracal damarensis* (Roberts, 1926.), Namibija
* *Caracal caracal limpopoensis* (Roberts, 1926.), Bocvana
* *Caracal caracal lucani* (Rochebrune, 1885.), Gabon
* *Caracal caracal nubica* (J. B. Fischer, 1829.), Etiopija, Sudan
* *Caracal caracal poecilotis* (Thomas and Hinton, 1921.), zapadna Afrika
* *Caracal caracal schmitzi* (Matschie, 1912.), Izrael, zapadna Azija, Iran, Arabija, Pakistan, Indija, Jordan

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Karakali** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Karakali** |
|  | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još materijala o temi: Caracal |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Karakali** |
|  | Potražite natuknicu karakal u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Prugasta hijena

| Prugasta hijena
 |
| --- |
|  |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Potencijalna ugroženost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Hyaenidae Linné, 1758. |
| Potporodica:
 | Hyaeninae  |
| Rod:
 | Hyaena   |
| Vrsta:
 | H. hyaena   |
|  |
| Rasprostranjenost prugastih hijena
 |

**Prugasta hijena** (latinski: *Hyaena hyaena*) je sisavac iz reda zvijeri i porodice *Hyaenidae*.

Ova vrsta je na nižem stupnju opasnosti od izumiranja i smatra se skoro ugroženim taksonom.

Područje rasprostiranja prugaste hijene obuhvaća veći broj država u Africi i Aziji. Vrsta ima stanište u: Turskoj, Tanzaniji, Butanu, Nepalu, Iranu, Iraku, Saudijskoj Arabiji, Egiptu, Libiji, Alžiru, Maroku, Mauretaniji, Maliju, Nigeru, Nigeriji, Kamerunu, Etiopiji, Keniji, Armeniji, Azerbejdžanu, Gruziji, Burkini Faso, Čadu, Džibutiju, Senegalu, Tunisu, Jordanu, Libanonu, Omanu, Tadžikistanu, Turkmenistanu, Uzbekistanu, i Jemenu. Vrsta je možda izumrla u Kuvajtu, Kataru i Ujedinjenim Arapskim Emiratima.

Staništa prugaste hijene su: šume, polupustinje i pustinje do 3300 metara nadmorske visine.

## Izvori

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Prugasta hijena** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Prugasta hijena** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Prugasta hijena** |
# Merkat

| Merkat
 |
| --- |
|  |
| Merkat
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Herpestidae  |
| Potporodica:
 | **Herpestinae**  |
| Rod:
 | Suricata Desmarest, 1804 |
| Vrsta:
 | S. suricatta  |
| Dvojni naziv
 |
| Suricata suricatta (Schreber, 1776.) |

**Merkat** (lat. *Suricata suricatta*) jeste sisavac iz porodice mungosa.

Živi u pustinji Kalahari na jugu Afrike. Mužjaci su teški oko 730 grama, a ženke su nešto lakše. Mužjaci narastu do 35 cm duljine, a ženke oko 25 cm (bez repa, koji je obično dug između 17 i 25 cm).

## Prehrana

Uglavnom se hrane kukcima, no znaju jesti i manje sisavce, guštere, zmije i jaja. Budući da su donekle imuni na otrove zmija i škorpiona, nemaju problema u lovu na njih. Kako nemaju masne rezerve, pomoću kojih bi čuvali energiju, prisiljeni su svakodnevno loviti.

## Parenje

Merkati spolno sazrijevaju sa otprilike godinu dana, a mogu se razmnožavati tijekom cijele godine. Najčešće mladunce donose na svijet tijekom ljetnih mjeseci. Graviditet traje 11 tjedana, a u leglu su najčešće četiri mladunca, koji na svijet dolaze gluhi i slijepi. Iz jazbine izlaze nakon otprilike tri tjedna, a sa šest tjedana se samostalno hrane, dakako, uz pomoć starijih jedinki.

## Ponašanje

Merkati žive u kolonijama, koje najčešće broje oko 30 jedinki. Žive u podzemnim jazbinama, koje su povezane tunelima i imaju više izlaza. Na čelu kolonije je alfa par, koji jedini ima mladunce, a iz kolonije se vrlo često protjeruju ženke, koje mogu predstavljati prijetnju alfa ženki. Protjerane ženke kasnije formiraju nove kolonije s mužjacima koji su doživjeli sličnu sudbinu.

Socijalna struktura kolonija merkata jedna je od složenijih u životinjskom svijetu, a jedinke su međusobno čvrsto povezane. Takvo se ponašanje najbolje vidi u čuvanju kolonije od grabljivaca, pri čemu pojedine jedinke "drže stražu" i na taj način štite ostatak kolonije.

Merkat na Wikimedijinoj ostavi
# Mungosi

| Mungosi
 |
| --- |
|  |
| Surikati se sunčaju
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Natporodica:
 | Feloidea  |
| Porodica:
 | **Herpestidae** Bonaparte, 1845. |

**Mungosi** (**Harpestidae**) su porodica iz skupine mačkolikih životinja. Oni se dijele na dvije potporodice koje se mogu dobro međusobno razlikovati. Jedna su Madagaskarski a druga Pravi (afroazijski) mungosi. Posljednja skupina je raširena gotovo isključivo u Africi sa samo jednom vrstom u južnoj Aziji mixa zutokljunac

Jedna od bolje proučenih vrsta iz ove porodice su surikati (Suricata suricatta). Postojbina im je u Južnoj Africi, u polupustinjskim predjelima. Domoroci ih nazivaju "čovječuljcima". Žive u podzemnim staništima, u većim skupinama.

Imaju vrlo dobro organiziran "socijalni život". Kako se hrane pretežno kukcima, a često i raznim vrstama crvića koje iskapaju iz zemlje, u potrazi za hranom provode velik dio vremena sa njuškicama priljubljenim uz zemlju, izloženi su svojim najopasnijim neprijateljima, grabežljivcima iz zraka. Stoga je neprekidno jedan surikat "na straži". Sjedi na vrhu obližnjeg polusuhog grma, ili stabla, promatrajući nebo nad prostorom gdje članovi obitelji traže hranu. Ako se na obzoru pojavi krilati neprijatelj, on diže uzbunu i svi istog trena kreću prema najbližem zaklonu. Pri tome je važno spomenuti, da žive u vrlo toplom podneblju, i da životinji na straži nije lako sjediti potpuno izložen suncu. Stoga se na mjestu stražara redovno smjenjuju.

Isto tako, ako se u blizini pojavi zmija, na javljanje prvog koji ju opazi, okuplja se cijela grupa i udruženim snagama, napadajući ju sa svih strana, obično ju, bez obzira na veličinu, uspijevaju otjerati. Mungosi nisu imuni na zmijski otrov, ali su vrlo otporni na njega, i u slučaju ugriza, obično prežive, osim ako je riječ o vrlo mladoj otrovnoj zmiji.

Dok su mladunci još vrlo mladi i sišu pa ne idu s odraslima kad se družina raziđe u potragu za hranom, jedna ili dvije životinje uvijek ostaju s mladuncima u blizini podzemnog staništa vodeći brigu o njima. Kako i te životinje moraju jesti, i na poslu "dadilje" životinje se redovno smjenjuju. Majke koje doje nisu među dadiljama, odnosno rijetko, i to samo u vrijeme kad treba nahraniti mladunce.

## Obitelj

Mungosi se kote po dvoje ili troje, dva do tri puta godišnje.
Mungos majka je dobra i brižljiva. Obično je mirna i snošljiva, ali kad ima mlade postaje agresivna.

Mladi se brzo osposobe da slijede roditelje u njihovim pohodima. Na lovnom području porodica se kreće u koloni, jedno za drugim; mužjak ide na čelu, za njim ženka, pa mladi. Kolona sliči kakvoj dugačkoj zmiji jer svaki član porodice ide njuškom zaljepljenom za rep o onome koji stupa pred njim.

Kad ustanove prisutnost zmije, roditelji se odvajaju od mladih i polaze u napad. Nakon što ubiju zmiju, daju njezino meso mladima kako bi oni upoznali svog smrtnog neprijatelja.
Sa sedam do osam mjeseci starosti, mladi mungosi postaju posve neovisni.
Mungosi žive najduže do 25 godina.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Mungosi** |
# Kvaga

| Kvaga
 |
| --- |
|  |
| Poslednja kvaga
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Izumrli** (1883.) (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |

Kada su evropski prirodnjaci i istraživači prvi put došli u ravnice Južne Afrike, naišli su na kvage i njihove rođake, zebre. Budući da su pruge dvije pomenute vrste varirale među pojedincima, bilo je teško reći da li su one bile varijante iste vrste ili su se međusobno razlikovale. Prije nego što su ove životinje podijeljene u dvije vrste, nažalost, usljed čestog lova, zbrisane su sa lica zemlje. Poslednja kvaga je umrla u zatočeništvu 1883. godine. Jedina kvaga koja je živa fotografisana nalazi se na slici iznad.
# Metodisti

**Metodisti**, odnosno pripadnici "Evangeličke metodističke crkve" su sljedbenici protestanskog evangelističkog pokreta koji je nastao u 18. stoljeću pri Anglikanskoj crkvi radi obnove kršćanskog života i vjere. Metodisti su mnogobrojni u SAD. 2006. tvrdili su da ih u svijetu ima čak 75 miljuna.
# Anglikanska zajednica

**Anglikanstvo** (od francuskog *Angles* – Engleski) je narod i Crkva koji poštuju religijske tradicije Engleske hrišćanske Crkve (en: *Church of England*). U svetu ih ima oko 70 miliona, najviše u Engleskoj (26 miliona), Nigeriji (17,5), Ugandi (8), Sudanu (5), Australiji (3,8).
Počasno sedište Crkve je u Kanterberiju u Engleskoj. Biskup Kanterberija se smatra za “prvog među jednakima”. Britanska kraljevska kuća je ceremonijalni “vrhovni guverner” i ima ingerencije u administraciji crkve, ali samo u Britaniji.

Dok mnogi članovi ove Crkve sebe smatraju Protestantima, ona sebe smatra katoličkom, t.j. sveopštom, naglašavajuđi svoj kontinuitet sa prošlošću. Crkvena služba je slična Rimo-katoličkoj, ali je kroz istoriju ova Crkva bila blisko povezana sa Protestantskom reformacijom.
Za razliku od drugih protestantskih crkava, a slično Rimo-katoličkoj i Pravoslavnoj, Anglikanci smatraju da njihov crkveni autoritet potiče nasleđem od prvih sledbenika Isusa Hrista.

Istorijski, Anglikanska crkva je nastala kada je Henri VIII, u potrazi za muškim naslednikom, odlučio da se razvede od Katarine Aragonske i i oženi Anne Boleyn. Pri tome prekinuo sve veze sa Rimom. On se proglasio glavom Engleske Crkve 1534, raspustio je sve manastire i konfiskovao njihovu imovinu.
Kasniji vladari dinastija Tjudor i Stjuart su pokušavali da uspostave slobodu veroispovesti, tako da verskih sukoba nije bilo mnogo. Puritanci su predstavljali ekstremno krilo protestantizma u Engleskoj, dok su se na drugom kraju spektra nalazili Rimo-katolici. Anglikanstvo je bilo negde između.

U Škotskoj i SAD-u ova Crkva je poznata kao Episkopska ili Episkopalna (od latinskog: *Episcopus* – biskup, vladika). Postoje tri vrste sveštenika: propovednik, sveštenik i biskup. Celibat se ne zahteva od sveštenika, a žene u principu mogu da obavljaju sve crkvene funkcije, što opet zavisi od stava lokalne Crkve. U 19. veku su se pojavili monasi i monahinje u Anglikanskoj Crkvi. Oni se uglavnom bave humanitarnim radom. Danas ih ima najviše u Melaneziji.

Kao izvor crkvrnog autoriteta Anglikanci priznaju Bibliju, neke crkvene spise, crkvenu tradiciju i zdrav rezon. Među ova 3 izvora, primat se daje Bibliji. Do spasenja se po njima stiže kroz Božiju milost, a ona je dostižna za one koji veruju.

Anglikanska crkva se posljednjih godina našla pod prijetnjom raskola, zbog toga što su u Britaniji i SAD za biskupe postavljeni homoseksualci, čemu se žestoko protive konzervativne anglikanske zajednice u Africi i drugim dijelovima svijeta.

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija
# Hindi

| Hindi |
| --- |
| हिन्दी |
| Države | Indija |
| Regije | Južna Azija |
| Broj govornika | oko 370 milijuna (3.) |
| Jezična porodica | Indoeuropski
* Indoiranski
	+ **Hindi**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Indija Fidži |
| Regulator | Central Hindi Directorate |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `hi` |
| ISO 639-2 | `hin (B)` |
| ISO 639-3 | `HND` |
|  |

**Hindi** (हिन्दी; khadi boli, khari boli) indoeuropski je jezik koji se uglavnom govori u sjevernoj i središnjoj Indiji. Njemu je srodan cijeli niz indo-arijskih dijalekata: pandžabski, sindski i gudžaratski na sjeverozapadu; maratski na jugu; Orīya na jugoistoku, bengalski na istoku i nepalski na sjeveru.

Pod pojmom hindi podrazumijeva se i standardizirana verzija hindustanskog jezika koja je 26. siječnja 1965. godine postala službeni jezik Indije, uz dotadašnji engleski i još 21 jezik naveden u indijskom ustavu.

Hindi se često navodi kao suprotnost urduu, još jednoj standardiziranoj verziji hindustanskog jezika koji predstavlja službeni jezik Pakistana i nekoliko indijskih saveznih država. Osnovna razlika između dva jezika je u tome da je standardno pismo hindija Devanāgarī te da mu je rječnik očišćen od perzijskih i arapskih riječi, dok se urdu piše na perzijskom pismu i sadržava veliki broj perzijskih i arapskih riječi. Urdu je ponekad naziv za sve hindustanske dijalekte osim standardnog jezika.

Govori ga 180.000.000 ljudi u Indiji (1991 UBS); 106.000 u Nepalu (2001 popis); 361.000 u Južnoafričkoj Republici (2003); 2.200 u Ugandi (1994) gdje su migrirali u ranom 20. stoljeću.

## Reference

## Vanjske veze
# Tamilski jezik

**Tamilski jezik** je klasični jezik i jedan od velikih dravidskih jezika. Njime uglavnom govore Tamili u Južnoj Indiji i na Šri Lanci, a manje jezičke zajednice postoje u mnogim drugim državama.

Godine 1996. se računalo da njime širom svijeta govori preko 74 miliona ljudi, čineći ga 18. svjetskim jezikom po rasprostranjenosti.

Tamilski jezik je jedan od klasičnih jezika, zato jer ima neprekinutu književnu tradiciju od preko dva milenijuma.
# Gudžarati jezik

| Gudžarati jezik (ગુજરાતી)
 |
| --- |
| Govori se u:
 | Indija (država Gudžarat), manji broj u Tanzaniji, Ugandi, Pakistanu, SAD-u, Velikoj Britaniji, Saudijskoj Arabiji, UAE
 |
| Broj govornika:
 | 45 miliona
 |
| Jezička grupa:
 | indoevropski
 indoiranski
  indoarijevski
   **gudžarati** |
| Alfabet:
 | Gudžarati pismo
 |
| **Status jezika** |
| Zvanični jezik u:
 | Indijska država Gudžarat
 |
| Kodovi i šifre gudžarati jezika
 |
| ISO 639-1 | gu
 |
| ISO 639-2 | guj
 |
| SIL | GJR
 |

**Gudžarati jezik** (ગુજરાતી, gujarātī, jezik Gudžarata) pripada grupi indoarijevskoj grani indoevropskih jezika.

Usled geografske blizine muslimanskih i persijskih oblasti, gudžarati jezik je primio veliki broj arapskih i persijskih termina. Jedan broj reči je došao iz jezika evropskih kolonizatora, portugalskog i engleskog.

## Rasprostranjenost

Njime, kao maternjim, govori najmanje 45 miliona ljudi (2002), najviše u indijskoj državi Gudžarat, teritoriji Daman i Diu, gradu Bombaj, dok su ostali u Pakistanu (100.000), Tanzaniji (250.000), Ugandi (150.000), Saudijskoj Arabiji, UAE, Velikoj Britaniji, SAD-u itd. Gudžarati je jedan od 23 zvanična jezika Indije. Gudžarati je bio maternji jezik Mahatme Gandija.

## Pismo

„gudžarati“ ispisan na gudžarati jeziku
Za pisanje jezika gudžarati koristi se posebno pismo, u osnovi slično devanagari pismu, ali bez linije na vrhu koja povezuje slova.

## Vanjske veze

* gudžarati-engleski rečnik
* Priručnik za učenje gudžarati jezika Arhivirano 2006-07-18 na Wayback Machine-u
* Gudžarati fraze sa prevodom na engleski i jezike Indije
* On-lajn gudžarati literatura
* Religijski tekstovi na gudžarati jeziku
* Istorija gudžarati jezika Arhivirano 2006-03-23 na Wayback Machine-u
# Telugu jezik

**Telugu** (తెలుగు) pripada porodici dravidskih jezika, ali s velikim utjecjame indoarijske grane indoevropske jezične porodice. Predstavlja službeni jezik indijske države Andhra Pradesh. To je dravidski jezik s najvećim brojem govornika na svijetu, odnosno drugi najrasprostranjeniji jezik Indije - iza hindija, te jedan od 22 službenih nacionalnih jezika Indije.

Englezi u 19. vijeku su ga imali običaj zvati *Italijanskim Orijenta* jer sve riječi na teluguu završavaju sa samoglasnikom , ali se vjeruje da je taj izraz skovao italijanski istraživač Niccolò Da Conti u 15. vijeku.

## Veze

* Telugu (narod)
* Telugu pismo
* Telugu kinematografija

## Vanjske veze

* Telugu Language & Literature Arhivirano 2010-04-12 na Wayback Machine-u
* Bharatadesam - an info channel Arhivirano 2006-05-22 na Wayback Machine-u
* Wordanywhere.com Hindi/Telugu/English translator
* TELUGU...a language sweeter than honey
* Telugus Abroad Arhivirano 2005-06-03 na Wayback Machine-u
* Ethnologue report for Telugu
* On-line English-Telugu Dictionaries (C. P. Brown's and V. Rao Vemuri's) Arhivirano 2011-11-09 na Wayback Machine-u
* On-line Telugu-English Dictionary(C.P.Brown)
* Telugu Language resources
* Telugu organizations in the USA Arhivirano 2008-05-11 na Wayback Machine-u.
* Romanised to Unicode Telugu transliterator Arhivirano 2009-10-10 na Wayback Machine-u
* Telugu Women Writers of the last millennium
* Padma - Mozilla extension for automatic transform to Unicode for Telugu web sites using dynamic fonts like Eenadu, Tikkana, Vaartha, Hemalatha, Andhra Jyothy, Andhra Prabha, Telugu Lipi etc. Arhivirano 2019-10-01 na Wayback Machine-u
* Padma - Unicode Transformer for Telugu Text in RTS, fonts like Eenadu, Tikkana, Vaartha, Hemalatha, Andhra Jyothy, Andhra Prabha etc.
* Telugu Association of Scotland Arhivirano 2006-04-02 na Wayback Machine-u
* Telmun language Telugu : the Untold Legacy Arhivirano 2008-05-11 na Wayback Machine-u
# Hugenoti

**Hugenoti** su francuski protestanti, pripadnici Protestantske reformističke crkve Francuske. Takođe su poznati kao francuski kalvinisti.

Poznati hugenot je bio Enrike od Navare, budući kralj Anri IV od Francuske, koji je morao da se odrekne protestantizma kako bi spasao život u pokolju hugenota koji se desio 24. avgusta 1572., poznatom kao Vartolomejska noć.
# Kongo

**Kongo** je naziv koji može označavati:

* regiju u Africi
* rijeku u Africi
* jednu od dvije države u oblasti Kongo:
	+ Demokratska Republika Kongo – bivši Zair, odnosno Belgijski Kongo
	+ Republika Kongo – bivši Francuski Kongo
* narod Kongo
* jezik naroda Kongo

## Povezano

* Zair
# Istočnoindijska kompanija

**Istočnoindijska kompanija** je bilo ime nekoliko povjesnih Europskih kompanija koje su bile ugovorno povlaštene u trgovini sa Azijom, većinom sa Indijom.

* Britanska Istočnoindijska kompanija, osnovana 1600.
* Danska Istočnoindijska kompanija, osnovana 1616.
* Francuska istočnoindijska kompanija, osnovana 1664.
* Švedska Istočnoindijska kompanija, osnovana 1731.
* Holandska Istočnoindijska kompanija, osnovana 1602.
* Portugalska Istočnoindijska kompanija, osnovana 1628.
# Bhisho

| Bhisho
 |
| --- |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **provincija** | Istočni Kaap
 |
| **Gradski okrug** | Buffalo City
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 5.76 km²
 |
| **Visina** | 435 m
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2011)
 |
|  - **Urbano područje** | 11 192
 |
|  - **Urbana gustoća** | 483/km²
 |
|  - **Područje utjecaja** | 123 749
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Južnoafričko standardno vrijeme UTC+2 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 5605
 |
| **Pozivni broj** | 040
 |
| Karta
 |
| Bhishoclass=notpageimage| Bhisho na karti Južne Afrike |

**Bhisho** je glavni grad u južnoafričke provincije Istočni Kaap od 11 192 stanovnika, u metropolitanskom području grada živi 137 287 stanovnika.

*Bhisho* se sve do 2001. zvao **Bisho** (fonetski: *Bišo*), zbog tog ga i danas mnogi tako zovu. Bisho znači bizon na jeziku lokalnog naroda Xhosa.

## Historija

Bisho je zapravo bio samo predgrađe puno starijeg grada King William's Towna, nakon zaoštravanja politike apartheida, svi crni stanovnici (a to su bili manje-više pripadnici lokalnog naroda Xhosa) morali su se iseliti iz tadašnje Južnoafričke Unije i preseliti u svoj bantustan.

Tako je Bisho 1981. postao glavni grad svog bantustana Ciskei, to je bio sve do 1994. Tad su nakon prvih demokratskih izbora u zemlji 1994. i rušenja apartheida - bantustani ukinuti i ukomponirani ponovno u Južnoafričku Republiku.

Istovremeno je tadašnja provincija Kaap ukinuta i podjeljena na tri provincije Zapadni Kaap, Sjeverni Kaap i Istočni Kaap. Za glavni grad Istočnog Kaapa proglašen je Bisho, da se i time naglasi raskid sa sistemom
apartheida.

Bhisho je bio mjesto gdje se dogodio veliki incident i masakr u septembru 1992. kad je lokalna policija zapucala na ljude okupljene na stadionu, na skupu protiv politike apartheida i ubila 28 i ranila 200 sudionika.

Scena iz obližnjeg King William's Towna s kojim je Bhisho spojen
## Geografija

Bhisho leži 3 km istočno od puno starijeg grada King William's Town na obalama rijeke Buffalo. U gusto naseljenoj regiji, spojenih gradova i naselja, koja se proteže sve do 60-tak km udaljenog velikog grada Istočnog Londona. To urbano područje zove se Buffalo City (Buffalo City Metropolitan Municipality) i predstavlja administrativnu jedinicu za sebe.

## Znamenitosti

Najveće znamenitosti grada su nova palača provincijskog parlamenta, hotelski kompleks sa
kockarnicom, zgrade Univerziteta Fort Hare, koji u gradu ima depadansu i stadion.

## Transport

Bhisho je dobro povezan željeznicom i cestama sa nedalekim Istočnim Londonom na Indijskom oceanu, koji ima i aerodrom.

## Reference

## Vanjske veze

* Bisho & King Williams Town, Eastern Cape, South Africa (`en`)
* *Bisho, Wild Coast* (`en`)
# Višnja

| Višnja
 |
| --- |
|  |
| Višnja
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Biljke  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Rosales  |
| Porodica:
 | Rosaceae  |
| Potporodica:
 | Prunoideae  |
| Rod:
 | *Prunus*  |
| Podrod:
 | Cerasus  |

**Višnja** je voće nastalo križanjem slatke, domaće trešnje s divljim, kiselijim vrstama. Višnju s pravom nazivamo plemenitim voćem, zbog unutarnjih svojstava ploda. Smatra se da divlje vrste trešanja potječu iz zapadnog djela Azije. Negdje pred 2500 godina one su se počele i uzgajati, i to u Turskoj i Grčkoj. Rimljani su poznavali i višnju i trešnju i zahvaljujući njima su se one proširile gotovo po cijeloj Evropi.

U Hrvatskoj se višnja uzgaja u dva proizvodna područja: u sjevernom kontinentalnom dijelu i u sredozemnom dijelu, odnosno u Dalmaciji. U Dalmaciji se proizvodi višnja maraska, koja se odlikuje posebnom kakvoćom. Sve do 1971. godine u Dalmaciji se proizvodilo više od 12.000 tona, a danas je proizvodnja niža od 3000 tona.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Višnja** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Višnja** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Višnja** |