Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Papaja

| Papaja
 |
| --- |
|  |
| Ilustracija papaje iz 1887.
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Brassicales  |
| Porodica:
 | Caricaceae  |
| Rod:
 | *Carica*  |
| Vrsta:
 | C. papaya  |
| Dvojni naziv
 |
| Carica papaya L. |

**Papaja** (lat. *Carica papaya*) biljka je iz porodice *Caricaceae*. Porijeklom je iz tropskih krajeve Amerike. Prvi put je kultivirana u Meksiku, a trenutno se uzgaja u većini tropskih zemalja i Sjedinjenim Američkim Državama (savezne države Florida, Havaji i dr.).

Ima oblik nalik stablu, stabiljka je visoka 5-10 m. Lišće raste na vrhu stabiljke, veliko je 50-70 cm. Plod je jestiv, ima glatku koru žute ili zelenkaste boje. Ovalnog je oblika. Mesnati dio ploda je jarko narančasti, mekan i sladak. Središnja unutrašnjost ispunjena je s crnim i naboranim sjemenkama.

Papaja se koristi za pripremu voćnih salata i sokova. Kora se mora ukloniti, jer sadrži štetne tvari. Papaja sadrži proteolitički enzim papain, koji se koristi za proizvodnju lijekova za liječenje gastrointestinalnih poremećaja i resorpciju hematoma.

Nutricionisti preporučuju papaju za prehranu, jer je bogata likopenom (u prosjeku 3,39 mg na 100 g), vitaminom C i mineralima važnima za ljudsko tijelo. Što je zrelija, veća je koncentracija hranjivih tvari.

Papaja je prvo voće, čiji je genom istražen.

## Galerija

* Stabiljka papaje
* Stabiljka papaje
* List papaje
* List papaje
* Cvjetovi papaje
* Cvjetovi papaje
* Nezreli plodovi papaje
* Ilustracija
* Zreli plodovi papaje
* Zreli plodovi papaje

## Reference
# Dinja

| Dinja
 |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Red:
 | Cucurbitales  |
| Porodica:
 | Cucurbitaceae  |
| Potporodica:
 | Cucurbitoideae  |
| Rod:
 | **Cucumis**  |

**Dinja** (lat. *Cucumis melo*) je jednogodišnja biljka koja se ubraja u porodicu Cucurbitaceae te bi se stoga trebala smatrati povrćem. Međutim, mnogi smatraju da je dinja voće. Uzgaja se uglavnom u Aziji, SAD-u, Meksiku, ali i u mnogim mediteranskim zemljama. Naziva se još **dina**, **melon**, **pekun**, **pipun** i **pepun**.

## Opis

Plod dinje je ovalnog oblika. Obično je dug 15–22 cm, a težak 1–2 kg. Tvrda kora može biti glatka, naborana ili mrežasta s režnjevima. Unutrašnji, jestivi dio najčešće je narančaste ili svjetlozelene boje, a šupljina je ispunjena sjemenkama. Stablo je velika 2–3 m. Tamnozeleni cjeloviti listovi su po rubovima nazubljeni. Naizmjenično su poredani na dugačkim peteljkama.

### Razmnožavanje

Dinja ima odvojene muške i ženske cvjetove na istoj vriježi. Prvo se razvijaju muški cvijetovi, koji najčešće rastu na glavnoj vriježi, dok ženski cvijetovi cvjetaju na bočnim vriježama. Sastoje se od svjetlozelenih lapova i pet međusobno sraslih latica žute boje. Ženski cvijetovi imaju tučak s 3-9 dijelova, a muški 8-13 prašnika.

## Porijeklo

Smatra se da dinja potječe iz Azije. U Kini je bila poznata već 1000. g. pne. U Bibliji se spominje da su Izraelci, kada su napustili Egipat i s Mojsijem četrdeset godina lutali pustinjom, žalili za svojom omiljenom hranom, a posebice dinjom. Slike iz gradova Herkulanuma i Pompeja (79. g.) su dokaz da su i Rimljani poznavali dinju.

## Energetska i nutritivna vrijednost

Plod dinje sadrži 96% vode,, 5,5% šećera, 1 g biljnih vlakana, limunsku kiselinu i eterično ulje. Od vitamina sadrži jako puno karotena , vitamin B i vitamin C, a od minerala bogata je kalijem, fosforom, magnezijem, kalcijem, željezom, cinkom i bakrom. Energetska vrijednost u 100 grama iznosi 120 kj (34 kcal).

## Koristi

Od plodova se često pravi kompot, džem, marmelada. Osim toga, koristi se u pripremi voćne salate, iako nije voće. U egzotičnim kuhinjama se priprema salsa, umak od kockica dinje. Taj umak se poslužuje uz ribu i piletinu s roštilja. U Indiji se uz piletinu poslužuje ljuti curry od dinje. Kuglice od dinje često se dodaju pićima.

### Ljekovitost

Dinja ima jako pozitivne učinke na zdravlje organizma. Štiti organizam od kardiovaskularnih bolesti i starenja
Potiče rad bubrega, te pomaže u smanjenju tjelesne težine. Zbog dosta karotena u sebi, dinja se smatra antikancerogenom hranom. Oblog od iscijeđenog soka dinje ili od naribane dinje služi za otklanjanje boli.

## Reference
# Ananas

**Ananas** (lat. *Ananas comosus*) je biljka iz porodice *Bromeliaceae*. Porijeklom je iz Amerike, ali se danas uzgaja širom svijeta kao voće, uglavnom u tropskim krajevima. Daje krupne, mesnate plodove, koje se koriste svježi ili se konzerviraju.
Riječ *ananas* potječe iz gvarani jezika (*naná*) što znači isto.

## Opis

To je biljka s jednim plodom osobito fina mirisa i kiselkastoslatka okusa. Plod ananasa mesnat je i ovalan. Kora je bradavičasto ljuskasta, smeđe i žute boje. Nalikuje češeru na čijem se vrhu nalazi čuperak mesnatih uspravnih listova. Kora se baca. Masa ploda je od 0,5 do 3 kg.

U plodu su važniji sastojci: probavni enzimi bromalin i papain, beta – karoten, limunska kiselina, kalij, enzim peroksidaza.

## Tržište

Na tržištu ima svježeg i konzerviranog ananasa. Konzervirani ananas prodaje se ili kao voćni sok ili kao kompot s komadima izrezanima na kolute ili na kockice. Ananas se rabi za pravljenje likera, punča, sladoleda itd.

## Vrste i varijeteti

* *Ananas ananassoides* var. *typicus*
* *Ananas arvensis*  : (Brazil)
* *Ananas bracteatus*  : (Brazil)
	+ *Ananas bracteatus* var. *albus*
	+ *Ananas bracteatus* var. *hondurensis*
	+ *Ananas bracteatus* var. *paraguariensis*
	+ *Ananas bracteatus* var. *rudis*
	+ *Ananas bracteatus* var. *striatus*  (Južna Amerika)
	+ *Ananas bracteatus* var. *tricolor*
	+ *Ananas bracteatus* var. *typicus*
* *Ananas comosus* - obični ananas (Brazil)
* *Ananas erectifolius*
* *Ananas genesio-linesii* (Brazil)
* *Ananas guaraniticus* (Argentina, Paragvaj)
* *Ananas macrodontes* (Brazil)
* *Ananas microcephalus* (tropska Amerika)
	+ *Ananas microcephalus* var. *major* (Južna Amerika)
	+ *Ananas microcephalus* var. *minor* (Južna Amerika)
	+ *Ananas microcephalus* var. *missionensis* (Argentina)
	+ *Ananas microcephalus* var. *mondayanus*  (Južna Amerika)
	+ *Ananas microstachys* var. *typicus*
* *Ananas mordilona*
* *Ananas pancheanus* (Kolumbija)
* *Ananas parguazensis* (Južna Amerika)
* *Ananas pyramidalis*
* *Ananas sativus* (tropska Amerika)
	+ *Ananas sativus* var. *hispanorum*
	+ *Ananas sativus* var. *lucidus*
	+ *Ananas sativus* var. *muricatus*
	+ *Ananas sativus* var. *sagenarius*
	+ *Ananas sativus* f. *typicus*
	+ *Ananas sativus* var. *variegatus*
* *Ananas strictus* (Paragvaj)
* *Ananas viridis*

## Izvori
# Kukuruz

| Kukuruz
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Poales  |
| Porodica:
 | Poaceae  |
| Rod:
 | *Zea*  |
| Dvojni naziv
 |
| Zea mays L. |

*Zea mays "fraise"*
*Zea mays "Oaxacan Green"*
*Zea mays "Ottofile giallo Tortonese”*
**Kukuruz** (latinski: *Zea mays*) je jednogodišnja biljka-žitarica iz porodice trava (*Graminae*). Sve do Cortesovog osvajanja Meksika postojala je jedino u Sjevernoj Americi, nakon čega se proširila u Evropi. U Evropu je donesen 1493. a po nekim izvorima 1535. Na Balkan je stigao u 17. stoljeću. Razvile su se različite sorte sa širokom primjenom u prehrambenoj industriji.

## Opis

Korijen mu je žiličast, a stablo visoko i člankovito s odvojenim muškim i ženskim cvjetovima. Plod mu je klip sa zrnjem koje je uglavnom žuto ili bijelo. Također je uzgojen veliki broj raznih vrsta hibrida.

Upotrebljava se za ishranu ljudi i domaćih životinja i za industrijsku proizvodnju.

Mljevenjem zrna kukuruza (slično kao što se melje pšenica – žito) dobija se brašno (kukuruzno brašno). Od kukuruznog brašna ili miješanjem sa pšeničnim brašnom se za ljudsku ishranu priprema: hljeb, proja, pura, kačamak, ljevača, kolači i dr.

Od kukuruza se dobija škrob koji se koristi u razne svrhe. Proizvodi se i farmaceutski škrob (*Maydis amylum*) koji ima različitu primjenu u medicini i farmaciji.

Od klica izvađenih iz zrelog kukuruza spravlja se vrlo hranljivo i ljekovito ulje (*Maydis oleum*) veoma bogato gliceridima nezasićenih masnih kiselina (linolne, oleinske i sl.) i fitosterolima (sitosterol, stigmasterol); sadrži i liposolubilne vitamine (posebno vitamin A).

U kukuruznim klicama ima oko 28% masnog ulja, 1% lecitina, inozitofosforne kiseline, belančevina, gvanidina, glutamina, šećera i drugih biološki vrlo važnih materija, zbog čega se klice cene kao veoma jaka, koncetrovana hrana. Interesantno je da se kukuruzna svila, uz ostale sastojke, koristi za pravljenje cigareta protiv bronhijalne astme.

## Proizvodnja kukuruza

Najveći proizvođač kukuruza, prema podacima iz 2009, bile su Sjedinjene Američke Države, koje proizvode preko 333 miliona tona godišnje, što čini 43% svjetske proizvodnje kukuruza. Slijedi Kina sa 163 milijuna tona, na trećem mjestu je Brazil s 51 milijun tona, a Srbija je na 17. mjestu s 6,4 miliona tona godišnje (0,815% svjetske proizvodnje)., kolači i dr.

## Izvori
# Održivi razvoj

Shema održivog razvoja
**Održivi razvoj** podrazumeva takav razvoj društva koji raspoloživim resursima zadovoljava ljudske potrebe, ne ugrožavajući prirodne sisteme i životnu sredinu, čime se osigurava dugoročno postojanje ljudskog društva i njegovog okruženja. Koncept održivog razvoja predstavlja novu strategiju i filozofiju društvenog razvoja.

Održivi razvoj se najčešće dovodi u vezu sa zaštitom životne sredine, odnosno nastojanjem da se zabrinutost za opstanak živog sveta na planeti Zemlji poveže sa očuvanjem prirodnih resursa i brojnim ekološkim izazovima koji stoje pred svakim društvom, državom i čovečanstvom u celini.

Aktuelnosti samog pojma doprinosi ugroženost životne sredine, koja se ogleda u ekološkim izazovima i problemima kao što su: globalno zagrevanje, smanjivanje ozonskog omotača, „efekat staklene bašte“, nestanak šuma, pretvaranje plodnog zemljišta u pustinje, pojava kiselih kiša, izumiranje životinjskih i biljnih vrsta.

## Definicije održivog razvoja

Ne postoji jedinstvena i opšteprihvaćena definicija pojma održivog razvoja.

Najčešće se navodi definicija održivog razvoja koju je 1987. godine dala Svetska komisija za okruženje i razvoj pri Ujedinjenim nacijama (tzv. Bruntland komisija) u svom izveštaju pod nazivom „Naša zajednička budućnost“. Definicija glasi:

*„Održivi razvoj je razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjice, ne dovodeći u pitanje sposobnost budućih generacija da zadovolje vlastite potrebe.“*

Održivi razvoj podrazumeva ravnotežu između potrošnje resursa i sposobnosti obnavljanja prirodnih sistema.

Jedna sveobuhvatna definicija održivog razvoja glasi: „održivi razvoj predstavlja integralni ekonomski, tehnološki, socijalni i kulturni razvoj, usklađen sa potrebama zaštite i unapređenja životne sredine, koji omogućava sadašnjim i budućim generacijama zadovoljavanje njihovih potreba i poboljšanje kvaliteta života“.

## Dimenzije održivog razvoja

Uobičajeno je da se koncept održivog razvoja može razložiti u tri osnovne dimenzije: ekološka, ekonomska i socijalna održivost. Postoje predlozi da se kultura uvrsti kao četvrta dimenzija održivosti. Prema drugim izvorima, četvrta dimenzija je institucionalna, pri čemu se ima u vidu princip dobrog upravljanja.

## Reference

## Vanjske veze

* Ekološki program Ujedinjenih nacija
* Evropska unija i zaštita okruženja
* Nacionalna strategija održivog razvoja Republike Srbije
# Tekstilna industrija

Tekstilni materijali (**s leva na desno**: *tkani pamuk, smoto, štampani pamuk, platno, filc, saten svila, platno, polivinil*)
**Tekstilna industrija** je grana industrije koja se bavi preradom vlaknastih sirovina i izradom tkanina, pletenih proizvoda i prediva. Oslanja se poljoprivrednu proizvodnju iz koje crpi potrebne sirovine: vuna, lan, pamuk, svila, juta i dr. Ovo je jedna od najstarijih industrijskih grana. Krajnji produkt proizvodnje su odeća i razne vrste tkanina.

## Podela sirovina

Sirovine koje se koriste u tekstilnoj industriji prema poreklu se mogu podeliti na:

* *životinjske*: vuna, krznoa
* *biljne*: konoplja, pamuk, lan, juta
* *veštačke*: veštačka celuloza, polivinil

Sirovinska baza u Srbiji je veoma slaba pa se tako uvozi 79% vune, 95% pamuka i 100% jute, za potrebe domaće proizvodnje.

## Podela tekstilne industrije

Tekstilna industrija se prema materijalu koju se koristi u glavnom porizvodnom procesu može podeliti na:

* Industriju vune
* Industriju pamuka
* Industriju jute
* Industriju lana i konoplje
* Industriju svile
* Konfekcijsku industriju
* Industriju tepiha
* Industriju ćilima
* Industriju veštačkih vlakana
* Industriju trikotaže

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Collier, Ann M (1970), *A Handbook of Textiles*, Pergamon Press, pp. 258, ISBN 0-08-018057-4
* Copeland, Melvin Thomas. *The cotton manufacturing industry of the United States* (Harvard University Press, 1912) online
* Cameron, Edward H.  *Samuel Slater, Father of American Manufactures* (1960) scholarly biography
* Conrad, Jr., James L. "'Drive That Branch': Samuel Slater, the Power Loom, and the Writing of America's Textile History," *Technology and Culture,* Vol. 36, No. 1 (Jan., 1995), pp. 1–28 in JSTOR
* Griffiths, T., Hunt, P.A., and O’Brien, P. K. "Inventive activity in the British textile industry", *Journal of Economic History,* 52 (1992), pp. 881–906.
* Griffiths, Trevor; Hunt, Philip; O’Brien, Patrick. "Scottish, Irish, and imperial connections: Parliament, the three kingdoms, and the mechanization of cotton spinning in eighteenth-century Britain," *Economic History Review,* Aug 2008, Vol. 61 Issue 3, pp 625–650
* Smelser; Neil J. *Social Change in the Industrial Revolution: An Application of Theory to the British Cotton Industry* (1959)
* Tucker, Barbara M. "The Merchant, the Manufacturer, and the Factory Manager: The Case of Samuel Slater," *Business History Review,* Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1981), pp. 297–313 in JSTOR
* Tucker, Barbara M.  *Samuel Slater and the Origins of the American Textile Industry, 1790-1860* (1984)
* Woytinsky, W. S., and E. S. Woytinsky. *World Population and Production Trends and Outlooks* (1953) pp 1051–98; with many tables and maps on the worldwide textile industry in 1950

## Povezano

* Poljoprivreda
* Stočarstvo

## Vanjske veze

* History of the Textile industry
* Softlines Restricted Substance Manual Softlines Green Pulse Arhivirano 2012-07-28 na Wayback Machine-u
# Newcastle, Južna Afrika

| Newcastle
 |
| --- |
| Tipična panorama oko gradaTipična panorama oko grada |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Južnoafrička Republika
 |
| **Provincija** | KwaZulu-Natal
 |
| **Distrikt** | Amajuba
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Afzul Rehman
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Urbano područje** | 179.48 km²
 |
| **Visina** | 1 194
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2001.)
 |
|  - **Urbano područje** | 57 572
 |
|  - **Područje utjecaja** | 332 980
 |
|  |
| **Vremenska zona** | Južnoafričko standardno vrijeme UTC+2 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 5601
 |
| **Pozivni broj** | 043
 |
| Karta
 |
| Newcastleclass=notpageimage| Newcastle na karti Južne Afrike |

**Newcastle** je treći grad po veličini u u južnoafričkoj provinciji KwaZulu-Natal od 57 572 stanovnika u užem centru grada, te 332 980 stanovnika u širem metropolitanskom području.

*Newcastle* je u Južnoafričkoj Republici poznat kao poznati industrijski centar.

## Historija

*Newcastle* izrastao je iz poštanske stanice (stanice za izmjenu konja) između tadašnjeg Port Natala (današnji Durban) i Johannesburga u burskoj Južnoafričkoj Republici - Transvaal

Grad je službeno osnovan 1864. kao četvrti britanski grad u Natalu, ubrzo je postao regionalno trgovačko središte. Za vrijeme Prvog (1881.) i Drugog burskog rata (1899. - 1902.) u okolici grada vodile su se velike borbe. Nakon otkrića bogatih nalazišta uglja, krajem 19. vijeka - grad je izrastao u središte crne metalurgije Južnoafričke Unije

## Geografija

Newcastle leži na površini od 179.48 km² uz obale rijeke Ncandu na nadmorskoj visini od 1 194 m, udaljen oko 345 km od Durbana i 300 km od Johannesburga.

## Znamenitosti

Najveća atrakcija grada je nekadašnja viktorijanska *Utvrda Amiel* (današnji muzej Fort Amiel) podignut 1876. za odbranu od ratnika iz plemena Zulu, danas je to spomenik južnoafričke nacionalne baštine.

## Privreda i transport

*Newcastle* ima veliku čeličanu (danas u vlasništvu indijskog koncerna Mittal) veliku tvornicu gume Karbochem, veliku tvornicu kroma (vlasništvo njemačkog Bayera) te brojne tekstilne tvornice. Pored grada nalaze se rudnici ugljena. Okolica grada bogat je stočarski kraj poznat po proizvodnji mlijeka.

Grad je izvrsno povezan autoputem N11 sa gradovima na Highveldu, a sa željeznicom sa Johannesburgom i Durbanom.

## Reference

## Vanjske veze

* *Newcastle* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Transvaal

**Transvaal** je ime geografske regije na južnoafričkoj visoravni - Highveld. To je doslovno značilo - kraj preko rijeke Vaal, to ime je nosilo nekoliko historijskih političkih tvorevina;

* **Južnoafrička Republika - Transvaal** (afrikaans: *Zuid-Afrikaansche Republiek* akronim **ZAR**), 1856. - 1877. i ponovno 1881. - 1902.
* Britanska **Kolonija Transvaal**, 1877. - 1881. i ponovno 1902. - 1910.
* **Provincija Transvaal** (1910. - 1994.), jedna od četiri administrativne jedinice Južnoafričke Unije
# Ugroženi jezici

**Ugroženi jezici** (eng. Endangered languages), u lingvistici označava one jezike kojima prijeti izumiranje (iščeznuće), a u *Ethnologue* ih je nabrojeno 473 u svijetu, i to u Africi (46), u Amerikama (182), Aziji (84), Europi (9), i Pacifiku (152).

## Popis po državama

### Afrika (46)

#### Čad

1. Berakou. 2 (1995 D. Djarangar).
2. Buso. 40 (Welmers 1971).
3. Goundo. 30 (1998).
4. Mabire. 3 (2001 SIL).
5. Massalat. 10 (1991 R. Blench). Etničkih: 29.836 (1993 popis).
6. Noy. 36 (1993 popis).

#### Etiopija

1. Ongota. 8. Etničkih: 89 (2000 M. Brenzinger).

#### Gvineja

1. Baga Koga. Etničkih: 5.000.
2. Baga Mboteni. Etničkih: 4,893.

#### Južnoafrička Republika

1. Nǀu. 12 (2005 Crawhall), u opadanju. Etničkih: 500 (1998 Nigel Crawhall, South African San Institute).
2. Tsotsitaal.
3. Xiri. 87 in South Africa (2000). Etničkih u svim zemljama: 187.

#### Kamerun

1. Baldemu. 4 (2003 SIL).
2. Bikya. 1 (Breton 1986).
3. Bishuo. 1 (Breton 1986).
4. Bung. 3 (1995 B. Connell).
5. Busuu. 8 (Breton 1986).
6. Dama. 50.
7. Luo. 1 (1995 B. Connell).
8. Ndai. 5.
9. Ngong. 2 (Dieu and Renaud 1983).
10. Oblo.
11. Pam. 30 (2003 SIL).
12. Twendi. 30 (2000 B. Connell). etničkih: 1.000 ili manje (1991 SIL).
13. Zumaya. 25 (1987 SIL).

#### Kenija

1. El Molo. 8 (1994 I. Larsen), u opadanju. Etničkih: 700 (2007 BTL).
2. Omotik. 50 (1980). Etničkih: 200 or more (2000).
3. Yaaku. 50 (1983). Etničkih: 250 (1983).

#### Nigerija

1. Bassa-Kontagora. 10 (1987). Etničkih: 30,000.
2. Bete. 50 (1992). Ethnic population: 3,000.
3. Fali of Baissa. nešto (Crozier and Blench 1992).
4. Kiong. 100 (2004). Etničkih: 569.
5. Kudu-Camo. 42 (1990 M. Bross).
6. Lere. Etničkih: 16.328 (2000).
7. Luri. 2 (2004 R. Blench).
8. Njerep. 6 (2000 B. Connell).
9. Odut. 20 (1980s, from 2000 R. Blench).
10. Putai. 50.
11. Sambe. 6 (Blench 2003).
12. Shau.
13. Sheni. 6 (2004 R. Blench). Etničkih: 1,500.
14. Somyev. 18 (2000 B. Connell).
15. Yangkam. 100 (1996 R. Blench).

#### Somalija

1. Boon. 59 (2000).

#### Srednjoafrička Republika

1. Bodo

#### Sudan

1. El Hugeirat. 50 (2007 SIL), u opdanju

### Amerika (182)

#### Argentina

#### Bolivija

#### Brazil

#### Čile

#### Gvajana

#### Gvatemala

#### Honduras

#### Kanada

#### Kolumbija

#### Kostarika

#### Meksiko

#### Nikaragva

#### Panama

#### Peru

#### Salvador

#### Sjedinjene Države

#### Surinam

#### Venezuela

### Azija (84)

### Europa (9)

### Pacifik (152)

## Izvori

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Robert Baden Powell

Robert Baden Powell
**Sir Robert Badden Powell** (London, 22. veljače 1857. - Nyeri, Kenija, 8. siječnja 1941.), osnivač skautskog pokreta

Nakon završetka školovanja pridružio se vojsci i postao časnik te se istaknuo u Burskom ratu. Vrativši se u Englesku napisao je knjigu opisujući vještine kojima je u Africi naučio svoje vojnike. Godina 1907. smatra se godinom utemeljenja skautskog (izviđačkog) pokreta jer je 1. kolovoza 1907. godine Baden-Powell organizirao pokusni kamp za 20-ak dječaka na otočiću Brownsea u Engleskoj, te je potaknut njihovim oduševljenjem napisao knjigu Scouting for Boys (Izviđaštvo za dječake). Od tada se skautizam zapanjujućom brzinom proširio cijelim svijetom i tisuće dječaka željele su pridružiti se pokretu. Godine 1910. osniva ženski skautski pokret i u potpunosti se posvećuje skautizmu, u čemu je imao podršku svoje 30 godina mlađe supruge Olave. Prvi jamboree održan je 1920. godine u Londonu i na njemu sir Robert postaje Glavni skaut svijeta te predsjednik Svjetskog skautskog pokreta, a 1930. Olave Baden-Powell predsjednicom Ženskog skautskog udruženja. Oboje su rođeni na isti dan, 22. veljače, te se od 1926. ovaj datum slavi i obilježava u obje svjetske organizacije na poseban način. Poznat je i pod nazivom BP Day (Be Prepared - Budi pripravan), odnosno Thinking Day.
# Kriket

Ovo je utakmica kriketa. Igrači su u belim dresovima, dok se arbitri koji imaju crne pantalone nalaze skroz desno
Lopta za kriket izrađena je od plute, a obavijena je kožom
**Kriket** je timski sport nalik bejzbolu koji igraju dva tima od po jedanaest igrača. U igri se koristi loptica koja se udara palicom odnosno batom, a teren je travnato polje približno elipsoidnog oblika. Na sredini se nalazi pravougaono polje dugo 20,12 metara, a sa obe strane polja su drvene letve sa prečkama - *vratnice*. Ponekad se i samo polje naziva vratnicama. Bacač snažno zabacuje tvrdu kožnu loptu veličine pesnice sa jednih vratnica ka suprotnim gde se nalazi igrač sa drvenom palicom. Pre nego što stigne do udarača koji brani svoje vratnice lopta najčešće jednom udari o tlo. Još jedan udarač stoji pored bacača ali on nema aktivnu ulogu dok njegov tim napada.

Uopšteno, udarač pokušava da udari loptu palicom i otrči do drugog suprotnog dela belog pravougaonog polja i zamenivši mesto postiže poen. Međutim igrač može da trči i bez udaranja lopte ili da udari loptu a da ne trči. Ako lopta udari u vratnice dovoljo jako da obori prečke pre nego što je udarač na sigurnom mestu, taj udarač onda izlazi iz igre, tj. ispada. Udarač može da ispadne takođe ako ne spreči da lopta obori sve prečke ili ako igrač u polju uhvati "živu" loptu, tj. ako je uhvati pre nego što ona udari o tlo. Kada udarači više ne pokušavaju da trče proglašava se "mrtva" lopta i ponovo se baca.

Kada ispadne iz igre, udarača zamenjuje drugi udarač iz istog tima. Na terenu mogu biti dva udarača i posle deset udarača timovi menjaju stranu. Na kraju utakmice pobeđuje tim sa više poena postignutim trčanjem.

Kriket se igra kao timski sport već nekoliko vekova. U svom modernom obliku prvo se pojavio u Engleskoj i danas je popularan u sadašnjim i bivšim članicama Komonvelta. U nekim zemljama jugoistočne Azije, uključujući Indiju, Pakistan, Bangladeš i Šri Lanku, kriket je kudikamo najpopularniji sport. Kriket je, takođe, važniji sport u Engleskoj, Velsu, Australiji, na Novom Zelandu, u JAR-u, Zimbabveu i u zemljama na Karipskim ostvima gde se govori engleski jezik.

Dužina igre - utakmica može da traje od šest ili više sati do pet dana - mnoge pauze za ručak i čaj, kao i bogata terminologija sportskih izraza su karakteristični za ovu igru, što može da zbuni one koji je ne poznaju baš najbolje.

## Povezano

* Svjetski kup u kriketu

## Vanjske veze

* Hrvatski kriket savez Arhivirano 2019-08-16 na Wayback Machine-u
* Kriket federacija Srbije