# Urdski jezik

**Urdu** (اردو; lokalno prevedena i poznata u književnosti kao **laškari**, izrečeno لشکری) pripada grupi indoarijskih jezika i gramatički i lingvistički se razvijao pod uticajem mnogih jezika različitih grupa kao što su persijski, turski, pašto, arapski te hindi i sanskrit u periodu postojanja Sultanata Delhi i Mogulskog Carstva (1200-1800. godine).

Urdu se nalazi na 20. mestu po broju govornika kojima je maternji jezik. To je narodni i zvanični (zajedno sa engleskim) jezik Pakistana. Takođe je jedan od 23 zvanična jezika Indije.

## Rasprostranjenost

Urdu je veoma sličan hindiju. Govornici urdua i hindija, ukoliko ne koriste lokalizme, mogu međusobno da se razumeju. Neki lingvisti smatraju da su urdu i hindi jedan jezik sa dva sistema. Međutim, sa sociopolitičke tačke gledišta radi se o dva različita jezika. Ljudi kojima je hindi maternji ne smatraju da im je urdu maternji jezik i obrnuto (npr. kao srpskohrvatski jezik). Hindi se zapisuje pismom devanagari, a urdu persijskim pismom nastalik. Do 1947. urdu i hindi su se nazivali jednim imenom - hindustani. Posle toga došlo je do odvajanja i do „čišćenja“ hindi jezika od arabizama, odnosno urdua od reči tipičnih za sanskrit. Ova stara, "neutralna" verzija jezika i dalje se ponekad koristi (napr. u titlovima filmova koji se prikazuju i u Pakistanu i u Indiji). Urdu se danas predaje u Pakistanu kao obavezan školski predmet i to u obama školskim sistemima (engleskom i pakistanskom). Na taj način se pakistanskoj deci omogućava da nauče barem dva jezika,kako urdu, tako i neki od lokalnih jezika. Urdu je obavezan školski predmet u delovima Indije sa pretežno muslimanskim stanovništvom tako da Indija ima više od 2.900 dnevnih novina koje se štampaju na ovom jeziku. Zemlje sa velikim brojem ljudi koji govore urdu:

* Indija (48,1 milion [1997] [1])
* Bangladeš (650.000 [2])
* Ujedinjeni Arapski Emirati (600.000)
* Ujedinjeno Kraljevstvo (400.000)
* Saudijska Arabija (382.000 [3])
* SAD (350.000)
* Nepal (275.000)
* Južna Afrika (170.000)
* Oman (90.000)
* Kanada (80.895 [4] Arhivirano 2020-11-14 na Wayback Machine-u)
* Bahrein (80.000)
* Mauricijus (74.000)
* Katar (70.000)
* Nemačka (40.000)
* Norveška (26.950 [5])
* Francuska (20.000)
* Španija (18.000 [2004] [6] Arhivirano 2006-02-21 na Wayback Machine-u)
* Švedska (10.000 [2001] [7])

## Gramatika

### Rod

U urduu, kao i u hindiju, postoje samo dva roda - muški i ženski. Sva muška bića (ljudi i životinje) su muškog roda, dok su sva ženska bića ženskog roda. Imenice su takođe ili muškog ili ženskog roda, ali za ljudi kojima urdu nije maternji jezik ovo predstavlja problem. Kako ne postoji jednoobrazni sistem određivanja roda, rod svake imenice mora se naučiti napamet. Klasifikacija imenica na ženski i muški rod nije novost među jezicima indoevropske grupe. Međutim, u engleskom jeziku, iako indoevropskom, sistem klasifikacije u imenica na ženski i muški rod vremenom se izgubio što otežava učenje urdua.

Ponekad se rod imenica može odrediti na osnovu slova kojim se imenica završava. Ako se reč hindi porekla završava dugim "a", onda je ta imenica obično muškog roda. Ako se reč završava sa "i" ili "ija", onda je ta imenica najčešće ženskog roda. Za pozajmljenice iz jezika koji nemaju podelu imenica na rod (npr. iz engleskog) rod se određuje ili po zvučnosti ili upotrebi reči u rečenici. Pozajmljenice iz jezika koje imaju ovu podelu zadržavaju rod iz izvornog jezika.

### Zamenice

Bazar u gradu Hajderabad, Pakistan. Table sa natpisima, sa leve na desnu stranu, ispisane su na urduu, hindiju, arapskom i engleskom jeziku. Sve četiri table informišu kupca narukvica da su cene fiksne i da nema cenkanja.
Lične zamenice prvog lica jednine kao i drugog i trećeg lica množine ne razlikuju se u rodu, tj. sva tri oblika su ista za oba roda. Tako, na primer, ne postoji razlika između "on" i "ona" kao u engleskom jeziku. Dodatkom glagola određuje se rod zamenice, odnosno, da li se radi *o njoj* ili *o njemu*.

Urdu, kao mnogi jezici indoevropske grupe, ima tri oblika obraćanju u drugom licu jednine (*ti*, *tebi*, *tobom*, itd.) i u drugom i trećem licu množine (*vi* i *Vi*). Kao poređenje, engleski jezik ima opšti oblik *you* za drugo lice jednine i drugo i treće lice množine, dok se staro *thou* (ti) u modernom govoru ne upotrebljava.

**آپ**: formalni oblik *Vi*, koji se koristi u obraćanju starijim osobama. Ovaj oblik je isti za jedninu i množinu, odnosno, isto se piše i izgovara. Govornik može da bude određeniji ako kaže *vi svi* (**آپ سب**)

**تُم** : je neformalni oblik imenice "ti". Koristi se pri obraćanju osobama istog godišta te među prijateljima i rodbinom. Takođe ne postoji razlika u jednini ili množini, ali govornik može da bude precizniji ako na kraju reči doda imenicu koja sugeriše grupu ljudi - (**تُم سب**).

**تُو**: je neformalni oblik zamenice "ti". Koristi se samo u komunikaciji među ukućanima a bilo koja upotreba van kuće smatra se vrlo uvredljivom.

Imperativi (molbe i komande) izgovaraju se u zavisnosti od sagovornika. Glagol se koriste u skladu sa nivoom poštovanja prema osobi kojoj je molba ili zahtev upućen. Kako glagol određuje nivo poštovanja, sama reč *molim* ("meharbānī", **مہربانی**) retko se upotrebljava i to uglavnom u pisanoj formi.

## Pravopis

Azbuka urdu jezika na prvi pogled izgleda veoma komplikovano za ljude koji se služe slovima latinskog porekla. Urdu se piše i čita zdesna nalevo i sve knjige, magazini i novine su štampane tako da se listovi okreću s leve na desnu stranu (listovi u novinama štampanim na srpskom jeziku kod čitanja se okreću sa desne na levu stranu).

| slovo | ime slova | transkripcija | IPA
 |
| --- | --- | --- | --- |
| ا | *alif* | - | -
 |
| ب | *be* | b |  [b]  |
| پ | *pe* | p |  [p]  |
| ت | *te* | t |  [t̪]  |
| ٹ | *ṭe* | ṭ |  [ʈ]  |
| ث | *se* | s |  [s]  |
| ج | *jīm* | j |  [ʤ]  |
| چ | *cīm/ce* | c |  [ʧ]  |
| ح | *baṛī he* | h |  [h]  |
| خ | *ḳhe* | ḳh |  [x]  |
| د | *dāl* | d |  [d̪]  |
| ڈ | *ḍāl* | ḍ |  [ɖ]  |
| ذ | *zāl* | z |  [z]  |
| ر | *re* | r |  [ɾ]  |
| ڑ | *aṛ* | ṛ |  [ɽ]  |
| ز | *ze* | z |  [z]  |
| ژ | *zhe* | zh |  [ʒ]  |
| س | *sīn* | s |  [s]  |
| ش | *shīn* | sh |  [ʃ]  |
| ص | *su'ād* | s |  [s]  |
| ض | *zu'ād*, *du'ād* | z |  [z]  |
| ط | *to'e* | t |  [t]  |
| ظ | *zo'e* | z |  [z]  |
| ع | *‘ain* | ' | -
 |
| غ | *ghain* | ġh |  [ɣ]  |
| ف | *fe* | f |  [f]  |
| ق | *qāf* | q |  [q]  |
| ک | *kāf* | k |  [k]  |
| گ | *gāf* | g |  [g]  |
| ل | *lām* | l |  [l]  |
| م | *mīm* | m |  [m]  |
| ن | *nūn* | n |  [n]  |
| و | *vā'o* | v |  [ʋ]  |
| ہ, ﮩ | *choṭī he* | h |  [h]  |
| ھ | *do cashmī he* | h |  [ʰ]  |
| ی | *ye* | y |  [j]  |

## Primeri svakodnevnih izraza

| srpski
 | urdu
 | transliteracija/izgovor
 | značenje
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Zdravo
 | السلام علیکم
 |  assalāmu ‘alaikum  | "Nek ti je mir podaren." Veoma formalni i religiozni pozdrav و علیکم السلام  [ˈwaɭikum ˈaʔsaɭam]  je odgovor na pozdrav.
 |
| Zdravo
 | آداب عرض ہے
 |  ādāb arz hai  | "Pozdrav" (bukvalno značenje je *Pozdravi su dati*), formalan sekularni pozdrav.
 |
| Doviđenja
 | خدا حافظ
 |  khudā hāfiz  | *Khuda* na Farsi jeziku znači *Bog*, *hāfiz* na arapskom znači *zaštita*. Tako da bi bukvalan prevod bio *Nek te čuva Bog* Ovaj oblik koriste muslimani i ljudi drugih religija.
 |
| Da
 | ہاں
 |  hān  | Svakidašnji oblik
 |
| Da
 | جی
 |  jī  | formalni oblik
 |
| Ne
 | نا
 |  nā  | Svakidašnji oblik
 |
| Ne
 | نہیں، جی نہیں
 |  nahīn, jī nahīn  | Formalni oblik
 |
| Molim
 | مہربانی
 |  meharbānī  |  |
| Hvala
 | شکریہ
 |  shukrīā  |  |
| Molim, uđite.
 | تشریف لائیے
 |  tashrīf laīe  | Bukvalno znači *Uvedite vašu svetost*.
 |
| Molim, sedite.
 | تشریف رکھیئے
 |  tashrīf rakhīe  | Bukvalno znači *Neka svetost sedne*.
 |
| Drago mi je da sam Va/ste upoznao/la.
 | اپ سے مل کر خوشی ہوئی
 |  āp se mil kar khvushī (khushī) hūye  | Bukvalno znači *Upoznavanje me je učinilo srećnim*.
 |
| Govorite li engleski?
 | کیا اپ انگریزی بولتے ہیں؟
 |  kya āp angrezī bolte hain?  |  |
| Ja ne govorim urdu.
 | میں اردو نہیں بولتا/بولتی ہوں
 |  main urdū nahīn boltā/boltī  | *boltā* je za **muški rod**, *boltī* je za **ženski rod** |
| Ja se zovem...
 | میرا نام ۔۔۔ ہے
 |  merā nām .... hai  |  |
| Kojim putem za Lahor?
 | لاھور کس طرف ہے؟
 |  lāhaur kis taraf hai?  |  |
| Gde se nalazi Luknov?
 | لکھنئو کہاں ہے؟
 |  lakhnau kahān hai  |
| Urdu je lep jezik.
 | اردو ایک اچھی زبان ہے
 |  urdū ek acchī zabān hai  |  |

## Reference

## Vanjske veze

### Mediji

* Aaj Ka Akhbar Mediji na urduu
* BBC vesti na urduu
* Dnevne novine Đang
* Urdu Arhivirano 2009-05-31 na Wayback Machine-u
* Dnevne novine Đasarat
* Humor i karikature Arhivirano 2019-07-11 na Wayback Machine-u
* Vesti
* Vesti
* Azad Karači Radio

### Internet izdanja Urdu rečnika

* Englesko-urdu rečnik (1884)
* Automatski prevod - Englesko-urdu rečnik Arhivirano 2006-11-01 na Wayback Machine-u
* Vebsterov englesko-urdu rečnik
* Vikipedijin rečnik
* Svakodnevni izrazi na urdu jeziku - Turizam