Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Arktički okean

Arktički ocean
**Arktički ocean**, **Arktički okean** ili **Sjeverno ledeno more** je najmanji i najplići od svih pet svjetskih oceana. Neki oceanografi ga nazivaju jednim od sredozemnih mora Atlantskog oceana.

Pokriva 14,090.000 km² i gotovo sa svih strana je okružen kopnom - Eurazijom, Sjevernom Amerikom, Grenlandom i velikim brojem otoka. Uključuje Baffinov zaljev, Barentsovo more, Beaufortovo more, Chukchi more, Istočno sibirsko more, Grenlandsko more, Hudsonov zaljev, Hudsonov prolaz, Kara more, Laptevo more, Bijelo more i druga mora. S Tihim oceanom je povezan preko Beringovog prolaza, a s Atlantikom preko Grenlandskog mora.

**Države koje ga okružuju**

Na *Arktik* izlaze najsjeverniji dijelovi država ili njihovi dijelovi : Aljaska (SAD), Kanada, Grenland (Danska), Island, Norveška i Rusija.

**Otoci**

Osim toga, uz njegov rub nalaze se i sljedeći otoci ili grupe otoka: Otok Banks, Otoci kraljice Elizabete, Otok Ellesmere, Grenland, Island, Svalbard, Kolgujev, Zemlja Franje Josipa, Novaja Zemlja, Severnaja Zemlja, Novosibirski otoci i Wrangelov otok.

## Sjeverni pol

Unutar Arktičkog oceana odnosno na njegovim otocima leže 4 pola sjeverne polutke (Sjeverni pol).

## Morsko dno

U *Arktičkom oceanu* odnosno na njegovom dnu nalaze se pragovi, duboki bazeni i jedna morska udubina .

U *pragove* spadaju Flečerov greben, Gakelski greben, Lomonosovljev-(Harisov)-prag, Istočnosibirski prag i Čukčenski prag. U Arktiku postoje tri duboka bazena: Euroazijski (u kojem je i udubina s najvećom dubinom Antarktika od 5.449 m) bazen, Kanadski bazen (s dubinom do 4.994 m) i Centralnoarktički bazen (s dubinom do 3.290 m).

## Pritoci

Najvažniji azijski pritoci su Ob, Jenisej, Lena i Kolima a u Sjevernoj Americi to je Mackenzie.
# Površina

**Površina** je geometrijski pojam kojim se mjeri koliko je velik neki prostor.
Točka i linija nemaju površinu, odnosno površina im je nula. Sa druge strane ravan ima beskonačnu površinu.
Površina je također i dio tijela u prostoru koji je izložen spoljašnjosti.

## Historija

Merenjem površina su se bavili još stari Egipćani, ali su ga do nivoa nauke podigli tek stari Heleni. Kod njih se površina neke geometrijske slike izračunavala tako što se nizom transformacija pretvara u kvadrat iste površine. Zatim se izmere stranice kvadrata i lako izračuna površina. Od tih dana je izračunavanje površine dobilo drugi naziv: kvadratura.

## Merne jedinice

Po SI mernom sistemu, osnovna merna jedinica površine je m2 *kvadratni metar*, gde vrede i sve ostale izvedenice:

* dm2 (kvadratni decimetar, retko se koristi)
* cm2 (kvadratni centimetar, retko se koristi)
* mm2 (kvadratni milimetar, koristi se za merenje preseka žice u elektrotehnici)

Za merenje površine zemljišta, koriste se veće mere:

* 1 ar = 100 m2
* 1 hektar = 10.000 m2
* 1 km2 = 1.000.000 m2

## Osnovne formule za računanje površine

| Geometrijski lik
 | Formula
 |
| --- | --- |
| Pravougaonik
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
 |
| Trougao
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
 |
| Krug
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
 |
| Elipsa
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
 |
| Sfera
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , ili WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
 |
| Trapez
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
 |
| Valjak
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_14
 |
| Omotač valjka
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
 |
| Kupa
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_18
 |
| Omotač kupe
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_20
 |
| Kružni isječak
 |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_22
 |
# Kvadratni kilometar

**Četvorni kilometar** ili **kvadratni kilometer** (oznaka km²) je izvedene jedinica SI kojom se mjeri površina.

1 km² odgovara:

* površini kvadrata sa stranicom od 1 km
* 1.000.000 m²
* 100 hektara
* 0,386.102 kvadratne milje
* 247,105.381 akri.

Pretvorbe:

* 1 m² = 0,000.001 km²
* 1 hektar = 0,01 km²
* 1 kvadratna milja = 2,589.988 km²
* 1 akar = 0,004.047 km²
# Istok

*Za ostale upotrebe, pogledajte Istok (razvrstavanje).*

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Istok** (**E**) je jedna od četiri glavne strane svijeta nasuprot zapadu. Ako se gleda sa Zemlje, čini se da na njemu Sunce izlazi, što znači da se planeta rotira prema istoku.

Na kartama istok se nalazi na desnoj strani, ukoliko to nije drugačije označeno i označava se sa 90° ili 3 sata.

Evropljani pod pojmom istok ili Orijent obično smatraju azijske države, pa tako imamo regije Bliski Istok i Daleki Istok.

Istok je također vrlo rasprostranjeno slavensko ime tokom ranog srednjeg vijeka. Govorilo se i od istoka sunca, u smislu ustajanja Sunca.

## Veze

* Strane svijeta
# Regija

**Regija** ili **oblast** može imati više značenja:

* regija kao bilo koje manje-više jasno razgraničeno geografsko područje ili površina date zemlje ili kontinenta, definirana svojom geografijom, kulturom ili historijom.

* regija kao upravna podjedinica u političkoj geografiji (na ruskom je to *область*; na srpskom i bugarskom *област*).
# Jug

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jug (razvrstavanje).*

| **Strane svijeta** |
| --- |
| Sjeverozapad
 | Sjever
 | Sjeveroistok
 |
| Zapad
 |  | Istok
 |
| Jugozapad
 | Jug
 | Jugoistok
 |

**Jug** (**S**) je jedna od četiri glavne strane svijeta, nasuprot sjeveru. Gledano prema jugu, zapad je 90° desno a istok 90° lijevo. Na kartama jug se nalazi na dnu, ukoliko to nije drugačije označeno i označava se sa 180° ili 6 sati.

Jug je moguće pronaći na više načina a jedan od najpouzdanijih je uz pomoć kompasa. Magnetna igla kompasa uvijek pokazuje pravac sjevera, a njena suprotna strana pravac juga. Sunce je točno u podne uvijek u pravcu juga. Jug je moguće pronaći uz pomoć sata na kazaljke i sunca. Malu kazaljku sata koja pokazuje sate potrebno je usmjeriti prema Suncu, a zatim zamisliti kut između male kazaljke i oznake koja na satu označava točno 12 sati. Sredina tog zamišljenog kuta daje pravac juga.

Jug je također vrlo rasprostranjeno slavensko ime tokom ranog srednjeg vijeka.

## Veze

* Strane svijeta
# Skagerrak

Tjesnac Skagerrak i Kattegat
**Skagerrak** je tjesnac između poluotoka Skandinavije i Jyllanda, odnosno Norveške i Švedske te Danske, a povezuje Sjeverno more s tjesnacem Kattegatom i Baltičkim morem. Dugačak je 240 km i širok od 80 km do 140 km a površina mu je oko 32.000 km². Prosječna dubina mu je 210 metara. Tokom Prvog svjetskog rata, od 31. svibnja do 1. lipnja 1916. u njemu se odigrala jedna od najvećih pomorskih bitaka (bitka kod Jyllanda).
# Fjord

Fjord u Sunnmøreu, Norveška
**Fjord** je dugački morski rukavac sa tri strane okružen kopnom najčešće sa strmim padinama.

## Karakteristike

Tipične karakteristike fjorda su uzak rukavac, erodirano dno duboko ispod morske površine, strme padine kopna koje ga okružuje a koje se pružaju duboko pod more i izlaz na otvoreno more.

## Nastanak

Fjordovi su nastajali u ledeno doba kad su veliki ledenjaci, otapajući se putovali prema moru odnoseći zarobljene stijene i svojim abrazivnim djelovanjem dubili kopno. Takvim djelovanjem ledenjaka nastajali su čak do 800 metara duboki rukavci.

## Lokacije fjordova

### Zapadna Europska obala

Ulvikfjord u Norveškoj
* Farski otoci
* Norveška
* Island

### Novozelandska zapadna obala

* Fiordland, na jugozapadu Južnog otoka

### Sjevernoamerička zapadna obala

* Obala Britanske Kolumbije, Kanada
* Unutrašnjost Britanske Kolumbije bogata je brojnim fjordovskim jezerima
* Južna i zapadna obala Aljaske u SAD

### Zapadna obala Južne Amerike

* Jug Čilea

### Ostala ledenjačka područja

Fjordovi postoje i na nekim drugim ledenjačkim područjima kao na primjer:

* Europa
	+ Irska (Jedini fjord u Irskoj je Killary Harbour u blizini Leenane, okrug Galway, na zapadnoj obali)
	+ Crna Gora (Jedini fjord u Crnoj Gori je Boka Kotorska)
	+ Škotska
	+ Švedska
	+ Galicija, pokrajina u Španjolskoj
* Sjeverna Amerika
	+ Kanada:
		- Južna i zapadna obala Newfoundlanda
		- Obala poluotoka Labrador
		- Posljednjih 100 km rijeke Saguenay u Quebecu
		- Arktički predjeli Kanade
	+ Sjedinjene Američke Države
		- Somes Sound u saveznoj državi Maine
	+ Grenland
* Arktik
	+ Arktički otoci
* Antarktik

## Fjordovi rekorderi

Najduži fjordovi na svijetu su:

1. Scoresby Sund na Grenlandu - 350 km
2. Sognefjord u Norveškoj - 203 km
3. Hardangerfjord u Norveškoj - 179 km
# Barentsovo more

Položaj Barentsova mora
**Barentsovo more** dio je Arktičkog oceana smješteno sjeverno od Norveške i Rusije. Prosječna dubina mora iznosi 230 m. Barentsovo more graniči na zapadu s Norveškim morem, na sjeverozapadu dopire do otoka Svalbard (Norveška), a na sjeveroistoku i istoku dopire do otoka Zemlja Franje Josipa i Novaja Zemlja (Rusija). U srednjem vijeku more je bilo poznato kao **Murmansko more**, a današnji naziv je dobilo prema nizozemskom moreplovcu Willem Barentsu.
# Decenija

**Decenija**, **decenij**, **desetljeće**, **desetleće** ili **dekada** je vremenski interval koji traje 10 godina. Decenija je izraz nastao od latinskoga *decem* (deset) i *annus* (godina) dok je desetleće nastalo kombinovanjem reči deset i leto, što je arhaičan izraz za godinu.

Desetleće može biti bilo koji period od deset godina, ali je ipak odomaćeno da se godine računaju od prve pa do desete. Tako imamo da se za godine u rasponu od 1. do 10. kaže da su prvo desetleće, od 1901. do 1910. su prvo desetleće dvadesetog veka, a od 2001. do 2010. prvo desetleće trećeg milenijuma. Ovo stoga što nije postojala nulta godina. Posle 31. decembra prve godine pre ere je došao 1. januar prve godine nove ere.

Pored ovih, ponekad se koristi izraz dekada. Međutim, dekada je uobičajen izraz za grupisanje po deset bilo čega, pa i godina između ostalog. U francuskom revolucionarnom kalendaru je dekada od deset dana bila zamena za sedmicu.

## Povezano

* Godina
* Vek
* Milenijum
* Popis decenija
# Privreda

**Privreda** ili **gospodarstvo** kao pojam opisuje sve ustanove i ljudske postupke sa ciljem, u svijetu postojeće i od čovjeka stvorene resurse da koriste, da bi održanje i sigurnost života ljudima garantirali i potpomogli i njihove materijalne i nematerijalne potrebe zadovoljili. Ljudske potrebe mogu se podjeliti na tri oblasti, čiji redosljed prioritetnu podjelu resursa predstavlja:

* Egzistencijalne potrebe obuhvataju između ostalog potrebe za hranom, pićem, stanbenim prostorom i sigurnosti.

* Osnovne potrebe obuhvataju potrebe za zdravljem, okolišem, odjećom i sličnim.

* Luksuzne potrebe se međutim ne mogu generalno definisati. To zavisi od stanja u kojem se dotično društvo nalazi. Tako se naprimjer, u modernom zapadnom društvu, internacionalni mobilitet več vidi kao osnovna potreba, dok u drugim društvima spada u luksuzne potrebe (različiti životni standardi).

## Vanjske veze

* Savjeti za buduće milionere (Slomljen link) Arhivirano 2007-03-14 na Wayback Machine-u
# Trgovina

Gdańsk
*Intérêts des nations de l'Europe, dévélopés relativement au commerce*, 1766
**Trgovina** u najširem smislu proces razmene robe i/ili usluga. Naziv potiče od slovenske reči *trg*.

Pod **trgovinom** se u užem smislu podrazumijeva komercijalna ponuda robe u zamjenu za platežno sredstvo odnosno novac, ili za drugu robu (robna razmjena). Prava trgovina postoji samo u slučaju, kad u njoj posreduje treća osoba (trgovac), koja živi od tog posredovanja između proizvođača i kupca. Trgovina se ograničava samo na nabavu, transport i prodaju dobara, kapitala ili znanja bez da ih se u bitnom mijenja ili dorađuje. Pretpostavka za početak trgovine (ne razmjena poklona, i ne direktna razmjena između prodavača i kupca) je još u predhistorijsko vrijeme bila infrastruktura koja ju je omogućila. Pravno gledano, danas se između trgovinskim partnerima sklapaju ugovori. Između partnera koji sudjeluju u trgovini postoji trgovinski odnos.

## Povezano

* Tržište
* Tržnica
* Burza
* Trgovačka ruta
* Međunarodna trgovina

## Vanjske veze

* World Bank Data and Statistics on Trade and Regional Integration in South Asia Arhivirano 2011-03-10 na Wayback Machine-u
* United Nations Commodity Trade Database
* Trade-Related Issues
* European Trade Directory Arhivirano 2021-01-15 na Wayback Machine-u
* China Trade Directory
* Trade Boards na Projektu Open Directory
* National Association of Trade Exchanges
* Federation of International Trade Associations Arhivirano 2018-06-27 na Wayback Machine-u
# Pomorstvo

**Pomorstvo** ili **moreplovstvo**, u širem smislu, skup djelatnosti, vještina i društvenih odnosa na moru ili u vezi s morem. U užem smislu, pomorstvo označava pomorske vještine, posebno upravljanje i manevriranje brodom, rukovanje brodskom opremom i teretom.

Pomorstvo obuhvaća:

* Arheologija
* Brodogradnja
* Istraživanja
* Kolonizacija
* Mitovi
* Mornarica
* Muzeji
* Navigacijska oprema
* Obrazovanje
* Okoliš
* Pravo
* Prijevoz
* Ribarstvo
* Rat
* Sigurnost
* Sport
* Strojarstvo i građevinarstvo
* Trgovina
* Umjetnost
* Životopisi
# Norveško more

Norveško more
**Norveško more** predstavlja dio Atlantskog oceana koji je omeđen Skandinavskim poluotokom, Medvjeđim otokom, Svalbardom, otokom Jan Mayen, Islandom, Farskim otocima i Shetlandima.

Norveško more je nekad bilo bogato ribom, ali se danas najvažnija ekonomska djelatnost vezana uz eksploataciju nafte i zemnog plina.

## Vanjske veze

* LoveToKnow Free Online Encyclopedia
* American Geophysical Union - Norwegian Sea Proposed as Storage Site for Carbon Dioxide Arhivirano 2006-12-25 na Wayback Machine-u
* Goliat - New oil field off Northern Norway discovered
* NASA: Smoke Over Norwegian Sea Arhivirano 2007-08-23 na Archive.is-u
* Coral reefs in the Norwegian Sea Arhivirano 2009-08-31 na Wayback Machine-u
* Facts about coral reefs Arhivirano 2017-02-07 na Wayback Machine-u
# Valuta

Razne valute
**Valuta** je jedinica razmjene za olakšavanje trgovine koja se upotrebljava u nekoj državi.

## Vanjske veze

* Currency converter
* Minting New Security Arhivirano 2005-12-01 na Wayback Machine-u
* Foreign Currency Trading Articles Arhivirano 2006-05-21 na Wayback Machine-u
* World Paper Money Picture Catalog Arhivirano 2017-04-29 na Wayback Machine-u
* Currency-related world records Arhivirano 2005-08-29 na Wayback Machine-u
* American Society of Currency Statisticians
# Šuma

Mješovita šuma u Srbiji.
**Šuma** (stariji oblik les) je savršena ekološka tvornica, ali i idealno stanište za brojni živi svijet i blagodat za čovjeka.

Koristeći isključivo prirodne sirovine - ugljikov dioksid i vodu, kao izvor energije isključivo sunčevu energiju, u stanju je proizvest znatne količine biomase (drva, lišća). Istina, uz nešto otpada u tom proizvodnom procesu koji se zove - kisik! Tek onako usput, zadržat će pri procesu znatne količine prašine iz zraka, povoljno utjecati na kruženje vode u prirodi, kao i na atmosferske prilike (vremenske i klimatske) a poslužit će i kao odlično stanište za brojne biljne i životinjske vrste. Ako još pridodamo i socijalno i estetsko značenje za čovjeka, teza iz prve rečenice je zapravo preskromna.

## Povezano

* Šumarstvo
* Šume u Hrvatskoj
# Ustavna monarhija

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

Ustavne monarhije u današnjem svijetu - parlamentarne monarhije označene crveno; ustavne monarhije u širem smislu označene ljubičasto
**Ustavna monarhija** je naziv za oblik vladavine čiji je temelj ustavni sistem koji priznaje nasljednog monarha kao državnog poglavara. Ustavna monarhija u najširem smislu se od apsolutne monarhije razlikuje upravo po tome što je vlast monarha ograničena ustavom.

Ustavne monarhije se dijele na:

* ustavne monarhije u širem smislu, gdje monarh zadržava izvršnu ili veći dio izvršne vlasti (najčešće vojska);
* parlamentarne monarhije, gdje je i izvršna vlast umjesto monarhu podređena parlamentu, a na njenom čelu se umjesto monarha nalazi šef vlade odnosno premijer; monarh zadržava ceremonijalnu ulogu; većina monarhija u današnjem svijetu su ustavne monarhije.
# Predstavnička demokratija

*Ne treba miješati sa Parlamentarni sistem.*

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Predstavnička demokratija**, također **posredna**, **inidrektna** ili, ređe, **parlamentarna demokratija**, je naziv za društveno-političko uređenje demokratskog tipa u kojoj vlast nastaje temeljem izbora na kojima građani biraju svoje predstavnike - inokosne predstavnike izvršne i/li sudske, odnosno članove predstavničkih tela (skupština, parlament) kao zakonodavne vlasti - a koji potom donose odluke u njihovo ime.

U svetu postoje različiti oblici predstavničke demokratije koji variraju oko toga da li je šef države nasledniomonarh ili izabrani predsednik, odnosno da li je izvršna vlast podređena parlamentu (kao u parlamentarnom sistemu, odnosno postoji jasna deoba vlasti (kao u kongresnim republikama poput SAD).

Predstavnička demokratija se navodi kao alternativa, odnosno kao suprotnost konceptu neposredne demokratije, iako u pojedinim državama oba sistema mogu koegzistirati kroz različite oblike referenduma.

## Kritika predstavničke demokratije

Pobornici direktne demokratije smatraju da se reč demokratija danas svela na *"pravo ljudi da izaberu svoju vladu"* (Prizma rečnik) i da se ovo shvatanje demokratije manifestuje kroz *“izborne cirkuse“* koji se konstantno iznova javljaju i u kojima postaje sve teže ubediti ljude da u njima učestvuju.

Oni dalje smatraju da je parlamentarna demokratija “lutkarska predstava” koja daje sredstva i moć eliti i "profesionalnim političarima", a oduzima od naroda. Izbori, i ostali *"momenti demokratskog učešća"*, nisu ništa drugo do deo folklora koji daje parlamentarnom kapitalizmu legitiman izgled.

> *“Trebalo bi stati na put smešnoj ideji, koju propagiraju šefovi, da smo mi došli na ovaj svet da bismo se međusobno takmičili. Vrata ka pravednijem svetu se otvaraju onog momenta kada se odbace nejednakost i nadmetanje (pre svega tržišno), a ravnopravnost i saradnja postanu vodeći principi u našim životima.”*
>
>

## Vanjske veze

* Predstavnička demokratija na Projektu Open Directory
# Šef države

**Šef države**, također i **poglavar države** (ili **državni poglavar**), najviši je predstavnik države u zemlji i prema inozemstvu. Prema međunarodom pravu, šef države je najviše tijelo vanjskog zastupanja države, koje po ustavnom poretku odnosne države i prema međuarodnom pravu predstavlja i zastupa svoju državu u međunarodnim odnosima, te u ime svoje države daje očitovanja i opunomućuje druga tijela za zastupanje prema vani.

Šef države može biti:

* **individualno tijelo** (dakle, jedna osoba obnaša dužnost šefa države) - predsjednik republike ili monarh (kralj, car, knez, vojvoda, papa, emir, sultan)
* **kolektivno ili skupno tijelo** (sastavljeno od više osoba) - predsjedništvo (prezidij), odnosno druga tijela koja vrše funkciju kolektivnog predsjedništva (kao što je Savezno vijeće u Švicarskoj).

Šef države može biti izabran na izborima neposredno (npr. u Francuskoj) ili posredno (npr. predsjednik SAD-a) od birača, može biti izabran u parlamentu (npr. u Njemačkoj ili Italiji) ili od strane nekog drugo tijela ili interesne skupine, a u monarhijama funkcija šefa države je najčešće nasljedna (ali može biti i izborna). Gotovo svaka država ima svoje specifičnosti u izboru svog šefa države. Nezakonit način dolaska na mjesto šefa države naziva se još i državni udar (iako državnim udarom ne mora doći do smijene na čelu države).

Međunarodno pravo traži da svaka država, kao subjekt međunarodnog prava, mora imati subjekt vanjskog zastupanja, tj. da ono stvarno postoji odnosno da je ono poznato, bilo da je to pojedinačno ili skupno tijelo koje obavlja tu funkciju, s time da se najviše tijelo vanjskog zastupanja države ne mora poklapati s vrhovnim tijelom ustavnog poretka u državi.

Funkcije šefa države razlikuju se obzirom na politički sustav određene zemlje:

* predsjednički sustav, koji je karakterističan za SAD-e te države Latinske Amerike. U takvom sustavu šef države je ujedno i šef vlade te se nalazi na čelu izvršne vlasti. Ovlasti šefa države u tom su susavu velike.
* polupredsjednički sustav, koji se razvio u Francuskoj (Hrvatska ga je imala do ustavnih promjena 2000. godine), u kojem izvršnu vlast dijeli zajedno s vladom
* parlamentarni sustav - koji je karakterističan za europske republike (i za Hrvatsku od 2001.), a u kojem su ovlasti šefa države bitno smanjena, a funkcija mu je gotovo reprezentativna.
* jednopartijski sustav, karakterističan za komunističke zemlje u kojem je šef držav najčešće kolektivno tijelo (prezidijum), na čelu kojeg se nalazi predsjednik (koji je onda *de facto* šef države)

Funkcije koje se najčešće povezane sa šefom države, a koje će on obavljati ovisi prije svega o političkom sustavu zemlje, odnosno o njezinom ustavnom uređenju:

* predstavljanje države u zemlji i inozemstvu
* šef izvršne vlasti (u predsjedničkom sustavu)
* davanje mandata na sastavljnje vlade te imenovanje drugih visoki dužnosnika u zemlji
* sankcioniranje zakona
* imenovanje dipomatskih predstavnika svoje zemlje (predaja vjerodajnica) te primanje vjerodajnica stranih diplomatski predstavnika akreditiranih u zemlji
* sklapanje međunarodnih ugovora
* vođenje vanjske politike
* vrhovni zapovjednik vojske
# Kralj

*Za ostale upotrebe, pogledajte Kralj (razvrstavanje).*

Razine plemstva|  |
| Car / Carica

---

 |
| Kralj / Kraljica

---

 |
| Princ, Knez / Princeza, Kneginja

---

 |
| Veliki vojvoda / Velika vojvotkinja

---

 |
| Nadvojvoda / Nadvojvotkinja

---

 |
| Vojvoda / Vojvotkinja

---

 |
| Markiz / Markiza

---

 |
| Markgrof / Markgrofica

---

 |
| Grof / Earl / Grofica / Kontesa

---

 |
| Vikont / Vikontesa

---

 |
| Baron (Barun) / Baronica / Barunica  |

**Kralj** je najčešći naziv za monarha, odnosno poglavara države koje su po svom uređenju monarhije. Ukoliko je kralj ženskog spola za njega se, kao i za suprugu kralja, koristi izraz **kraljica**.

## Povezano

* Car
* Knez