# Abhazija

**Аҧсны/აფხაზეთი
Apsny/Apkhazeti**

|
 |
| **Površina**  – Ukupno  – % vode
 |   8,600 km²  nebitno
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno (2000 proc.)  - Gustoća
 |   250.000  29/km²
 |
| **Vremenska zona** | UTC +3
 |
|

|  |
| --- |
| **Vlada nepriznate Abhaške Republike** |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| **Državna himna** | Aiaaira Arhivirano 2008-06-01 na Wayback Machine-u
 |
| **Službeni jezici** | abhaški, s ruskim u poluslužbenom statusu Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u i širokoj upotrebi u vladinim i drugim institucijama
 |
| **Politički status** | *De facto* nezavisna
 |
| **Glavni grad** | Suhumi
 |
| **Koordinate glavnog grada** | 43°00′N, 40°59′E |
| **Predsjednik** | Sergej Bagapš
 |
| **Premijer** | Aleksandar Ankvab
 |
| **Nezavisnost**  – proglašena  – priznata
 | Od Gruzije  23. 7. 1992.  Rusija
 |
| **Valuta** | Ruska rublja
 |
|

|  |
| --- |
| **Vlada Abhaške Autonomne Republike** |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| **Službeni jezici** | Abhaški i gruzijski
 |
| **Politički status** | Autonomna republika Gruzije
 |
| **Položaj** | Gornja Abhazija
 |
| **Glavni grad** | Čhalta
 |
| **Predsjednik Kabineta ministara** | Malhaz Akišbaia
 |
| **Predsjednik Vrhovnog vijeća** | Temur Mžavia
 |
| **Nezavisnost** (unutar Gruzije)  – proglašena  – priznata| Od Sovjestkog Saveza    9. 4. 1991.  25. 12. 1991.
 |
| **Valuta** | Gruzijski lari
 |

Abkhazia
**Abhazija** (abhaski **Аҧсны** [apʰsˈnɨ], gruzijski **აფხაზეთი** [ɑpʰxɑzɛtʰi], ruski **Абхазия** [ɐpˈxazʲɪjə]), djelomično priznata država na istočnoj obali Crnog mora, koja se graniči s Ruskom federacijom na sjeveru i Gruzijom na jugoistoku. Abhašku nezavisnost su priznale Rusija, Nikaragva, Venecuela, Nauru, Vanuatu i Tuvalu.

Snažni secesionistički pokret abhaške manjine u regiji je doveo do jednostranog proglašenja nezavisnosti od Gruzije godine 1992. i gruzijsko-abhaškog rata koji se vodio od 1992. do 1993. i rezultirao gruzijskim vojničkim porazom te masovnim egzodusom gruzijskog stanovništva iz Abhazije. Usprkos dogovora o prekidu vatre iz 1994. godine i mirovnom operacijom koju nadgledaju UN i ZND, sukob nije okončan. Do 2008. je oblast bila podijeljena između dviju suparničkih vlasti - 83 posto teritorije kontrolira pro-ruska separatistička vlada u Suhumiju, a 17 posto predstavnici *de jure* vlade Abhazije, jedine međunarodno priznate zakonite vlasti Abhazije, lociranoj u dolini Kodori, dijelu Gornje Abhazije pod gruzijskom kontrolom. U augustu 2008. za vrijeme rata u Južnoj Osetiji, abhaške snage su uz rusku pomoć zauzele Dolinu Kodori. 26. 8. 2008. Rusija je priznala nezavisnost, navodeći da je "nemoguće da Gruzijci, Oseti i Abhazi" ubuduće žive u istoj državi. Osim Rusije je to 2. 9. 2008. učinila i Nikaragva.

## Historija

Prvi put Abhaska SSR dolazi u sastav Gruzijske SSR 1931. godine. Počinje naseljavanje Abhazije gruzijskim stanovništvom, a od 1937. do 1944. je teško razdoblje Berijine strahovlade, kada se ukida abhaski jezik i zatvaraju abhaske škole. U vremenu posle 2. svetskog rata nastavlja se slična politika, da bi 1989. godine Abhazija proglasila nezavisnost od Gruzije. Te godine nezavisnost proglašavaju i Adžara i Južna Osetija.

Gruzija i Abhazija ratovale su 1992-1993. godine, a manji sukob dogodio se i 1998. godine. Abhaski narod i vlast smatraju to svojim pobedama jer su de fakto odbranili teritoriju svoje, tada nepriznate, države.

## Geografija

Kavkaz na sjeveru i sjeveroistoku zemlje dijeli Abhaziju od Rusije. Na istoku i jugoistoku Abhazija se graniči sa gruzijskom regijom Samegrelo-Zemo Svaneti a na jugu i jugozapadu izlazi na Crno more.

Abhazija je izrazito planinska zemlja a klima pogoduje proizvodnji duvana, čaja, vina i raznog voća. Kroz zemlju protiče nekoliko rijeka od kojih su najveće: Kodori, Bzyb, Ghalidzga, Gumista, Psou i Inguri. Rijeka Psou odvaja Abhaziju od Rusije a Inguri čini granicu sa Gruzijom.

### Administrativna podela

Abhazija je podeljena na 6 regija i glavni grad Suhumi. Regije su:

* Gagra
* Gali
* Gudauta
* Gulrifši
* Očamčira
* Suhumi
* Suhumi (grad)

### Gradovi

* Suhumi, glavni grad (43.700 st.)
* Gagra (10.700 st.)
* Gaudata (7.700 st.)
* Gulrifši
* Novi Afon (1.300 st.)
* Očamčira (4.700 st.)
* Gali (grad) (7.200 st.)
* Bichvinta

## Reference

## Vanjske veze

* President of the Republic of Abkhazia. Official site Arhivirano 2006-11-07 na Wayback Machine-u
* BBC Regions and territories: Abkhazia
* Abkhazia profile page at Unrepresented Nations and Peoples Organisation Arhivirano 2006-10-05 na Wayback Machine-u
* Publication of the United States Institute of Peace: *Sovereignty after Empire Self-Determination Movements in the Former Soviet Union* Arhivirano 2008-12-01 na Wayback Machine-u
* The Autonomous Republic of Abkhazeti - from Georgian National Parliamentary Library
* Former Soviet war zones | The hazards of a long, hard freeze, *The Economist*, 19 August, 2004
* Sun and Surf, but Also Lines in the ‘Russian’ Sand, *The New York Times*, August 20, 2006
* Site devoted to Abkhazia Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
* (`ka`)(`ru`) Government of Autonomous Republic of Abkhazia in Kodori
* (`ru`) Abkhazia.com
* (`ru`) State Information Agency of the Abkhaz Republic Arhivirano 2010-06-29 na Wayback Machine-u
* (`ru`) www.abkhazeti.ru Official web of IDPs from Abkhazia and IAG Aphkhazeti Arhivirano 2015-05-09 na Wayback Machine-u
* Abkhazia.org
* (`ru`) www.apsny.ru
* (`ru`) www.abkhaziya.info Arhivirano 2006-08-21 na Wayback Machine-u
* Abkhazian language
* Special Abkhazia on Caucaz.com, Weekly Online about South Caucasus
* Abkhazia Provisional Paper Money Arhivirano 2008-10-02 na Wayback Machine-u