Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Srdele

| Srdela
 |
| --- |
|  |
| Srdela
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Potkoljeno:
 | Vertebrata  |
| Razred:
 | Actinopterygii  |
| Red:
 | Clupeiformes  |
| Porodica:
 | Clupeidae  |
| Rod:
 | *Sardina*  |
| Vrsta:
 | S. pilchardus  |
| Dvojni naziv
 |
| **Sardina pilchardus** Walbaum, 1792 |

**Srdela** (*lat. Sardina pilchardus*) je morska riba iz porodice haringi (*Clupeidae*). U Hrvatskoj i Srbiji je još poznata kao sardina, srđela, šardela, a ponegdje kao štijavica ili žir.

## Opis

Srdela je riba izdužena tijela koje je na bokovima spljošteno. Gornji dio tijela je modrozelenkast, a prema donjem boja prelazi u srebrnastu. Uzduž bokova se proteže modra boja. Na bokovima ima nekoliko crnih mrlja, a na škržnim preklopcima urez nalik na zvijezdu. Tijelo joj je prekriveno povelikim ljuskama. Srdela naraste najviše do 25 cm duljine i 8 dkg težine, dok je prosječna težina oko 3 dkg.

## Rasprostranjenost

Srdela se može naći u istočnom dijelu Atlantika između Islanda i Senegala. Uobičajena je riba u Sredozemnom moru, pogotovo na zapadu Sredozemlja, Jadranu i Crnom moru.

Pelagijska je riba, što znači da je stalno u pokretu tako da nema stalna boravišta ili dubine na kojima živi. Njena koncetracija u Jadranu je najveća oko zapadne obale Istre, lošinjski arhipelag, istočno od otoka Olib, vanjska strana Dugog otoka, Paklinski otoci, Vis i Palagruža, te južni kraj obale Pelješca i otoci Mljet i Lastovo.

## Način života i ishrana

Srdela se u pravilu kreće u plovama, nema stalno prebivalište, ali se ponajviše zadržava iznad ljušturastog, koraljastog i kamenitog dna ili onog obraslog algama. Hrani se planktonom i ostalim sitnim morskim organizmima.

## Razmnožavanje

Srdele se mrijeste u hladnijim zimskim mjesecima kad se povlače dalje od obale u dubinu mora. Ispuštaju ogromne količine jajašaca koja plutaju površinom mora. U tim mjesecima ih je teško loviti.

## Gospodarska vrijednost

Konzervirana srdela (sardina)
Srdela se smatra kraljicom riba. Spada u plave ribe i bogata je nezasićenim aminokiselinama omega-3 i omega-6 pa je vrlo zdrava. Ukusnog je mesa, lako probavljiva, bogata bjelančevinama, ugljikohidratima, mastima, vitaminima, posebice vitaminima A, D i E te mineralima. Vrlo je tražena jer je među najjeftinijim ribama koje se mogu nabaviti svježe. Često se konzervira, a tako konzerviranu u Hrvatskoj je nazivaju sardina. U primorskim krajevima se usoljava a tako usoljena velika je poslastica. Najčešće se lovi mrežama plivaricama. Zauzima oko 60 posto cjelokupnog izlova ribe na Jadranu.

## Reference

## Vanjske veze

* Srdela - najvažnija riba Jadrana Arhivirano 2014-02-22 na Wayback Machine-u (pristupljeno 6. veljače 2014.)
* Riblje oko - Najslabija karika

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Srdela** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Srdela** |
# Lososi

| Lososi
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Actinopterygii  |
| Nadred:
 | Protacanthopterygii  |
| Red:
 | **Salmoniformes**  |
| Porodica:
 | **Salmonidae**  |

**Lososi** (latinski: *Salmoniformes*) su red riba iz razreda zrakoperki (latinski: *Actinopterygii*). Kako red ima samo jednu porodicu (monotipična porodica), pastrvke *Salmonidae*, često se nazivi "lososi" koriste i za porodicu, kao i "pastrvke" uz porodicu i za red. Ova skupina obuhvaća cijeli niz u kulinarstvu vrlo cijenjenih vrsta riba.

## Rasprostranjenost

Ova je skupina prvobitno nastanjivala samo vode sjeverne polutke: Europe, Azije (osim Arapskog poluotoka, Indijskog potkontinenta i jugoistočne Azije), sjevera sjeverne Amerike, Islanda i Grenlanda. Lososi žive ili cijeli život u slatkim vodama, ili se u njima samo mrijeste i legu, da bi potom otišle u najbliže more. Te vrste zatim žive u moru dok ne dosegnu spolnu zrelost. Tada ponovo odlaze na mriješćenje u slatke vode u kojima su se izlegle.

Neke vrste lososa ljudi su iz gospodarskih razloga uveli i u druge dijelove svijeta, između ostalih i zemlje južne polutke s umjerenom klimom, kao što su Novi Zeland, Čile i Argentina.

## Osobine

Salmonide (kako se ova skupina često naziva) imaju izduženo tijelo koje je u poprečnom presjeku ovalno. Trbušna peraja im je u sredini tijela. Između samo jedne leđne i repne peraje većina vrsta ima malenu masnu peraju. Kralježnica im ima između 50 i 75 kralježaka a zadnja tri, koji čine repni korijen, savinuta su lučno prema gore. Škrge imaju 7 do 20 škržnih listova smještenih na 4 škržna luka. Imaju dobro razvijenu neprekinutu bočnu prugu. Duljina im se kreće od 12 cm pa do 1,50 m.

## Podporodice s rodovima i neke vrste

* Porodica: Salmonidae
	+ Podporodica: Coregoninae
		- *Coregonus*
		- *Prosopium*
		- *Stenodus*
	+ Podporodica: Thymallinae
		- *Thymallus*
	+ Podporodica: Salmoninae
		- *Brachymystax*
		- *Hucho*
			* *Hucho hucho*
		- *Oncorhynchus*
			* *Oncorhynchus masu*
			* *Oncorhynchus tshawytscha*
			* *Oncorhynchus keta*
			* *Oncorhynchus kisutch*
			* *Oncorhynchus gorbuscha*
			* *Oncorhynchus nerka*
			* Kalifornijska pastrva *Oncorhynchus mykiss*
		- *Parahucho*
		- *Salmo*
			* *Salmo salar*
				+ *Salmo salar sebago*
			* Jadranska pastrva *Salmo obtusirostris*
			* Potočna pastrva *Salmo trutta*
		- *Salvelinus*
		- *Salvethymus*

## Reference

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Lososi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Lososi** |
# Škamp

| Škamp
 |
| --- |
|  |
| Crtež škampa
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Arthropoda  |
| Potkoljeno:
 | Crustacea  |
| Razred:
 | Malacostraca  |
| Red:
 | Decapoda  |
| Porodica:
 | Nephropidae  |
| Rod:
 | *Nephrops*  |
| Vrsta:
 | N. norvegicus  |
| Dvojni naziv
 |
| **Nephrops norvegicus** Linnaeus, 1758. |

**Škamp** (od talijanskog: *scampo*, od grčkog: σκάμπι) latinski: *Nephrops norvegicus* je dugorepi rak iz reda desetonožaca (*Decapoda*), iz porodice Nefropida (*Nephropidae*).

## Karakteristike

Škamp je svijetlocrvene do smeđe boje, lako se prepoznaje po dugim vitkim klještima koja mogu biti duga gotovo kao i tijelo.

Škampi žive po muljevitom i pjeskovitom morskom dnu na dubinama od 10 do 250 metara.

Narastu do dužine od 25 cm (ženke do 17) i težine do 200 grama.

## Rasprostranjenost

Škampa ima po Mediteranu i sjeveroistočnom Atlantiku, od Sjeverne Afrike do Norveške i Islanda. Cijenjeni su kao gastronomska poslastica, pa ih se puno izlovljava naročito u Ujedinjenom Kraljevstvu, Francuskoj, Danskoj i Italiji.

## Način života

Škampi su aktivni noću, hrane se strvinama koje nađu po dnu, a mrijeste od aprila do juna.

## Povezano

* Rakovi

## Reference

## Vanjske veze

* *Scampi* (`en`)
* *Škamp* (`sh`)
# Školjke

| Školjke
 |
| --- |
|  |
| Primjeri raznih školjaka
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Mollusca  |
| Razred:
 | **Bivalvia** Linnaeus, 1758 |

**Školjkaši** (latinski: *Bivalvia*, prije *Pelecypoda*, također *Lamellibranchia*) su životinje iz razreda mekušaca ( Mollusca).

Školjaka ima više od 15 000 vrsta, i sve žive u vodi.

## Reference

## Vanjske veze

* *Bivalve* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Nikl

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Co - **Ni** - Cu
 |
| **Ni** Pd
 |
|  periodni sistem
 |

 |
| **Opšte** |
| Ime, simbol, atomski broj
 | Nikl, Ni, 28
 |
| Pripadnost skupu
 | prelaznih metala
 |
| grupa, perioda
 | VIIIB, 4
 |
| gustina, tvrdoća
 | 8908 kg/m3, 4,0
 |
| Boja
 | srebrnobela  |
| **Atomske osobine** |
| atomska masa
 | 58,6934 u
 |
| atomski radijus
 | 135 (149) pm
 |
| kovalentni radijus
 | 163 pm
 |
| van der Valsov radijus
 | bez podataka
 |
| elektronska konfiguracija
 | [Ar]3d84s2 |
| e- na energetskim nivoima
 | 2, 8, 16, 2
 |
| oksidacioni brojevi
 | **2**, 3
 |
| Osobine oksida
 | srednje bazni
 |
| kristalna struktura
 | regularna zidno centrirana
 |
| Fizičke osobine |
| agregatno stanje
 | čvrsto
 |
| temperatura topljenja
 | 1728 K (1455 °C)
 |
| temperatura ključanja
 | 3186 K (2913 °C)
 |
| molska zapremina
 | 6,59×10-3 m3/mol
 |
| toplota isparavanja
 | 370,4 kJ/mol
 |
| toplota topljenja
 | 17,47 kJ/mol
 |
| pritisak zasićene pare
 | 237 Pa (1726 K)
 |
| brzina zvuka
 | 4970 m/s (293,15 K)
 |
| Ostale osobine |
| Elektronegativnost
 | 1,91 (Pauling) 1,75 (Alred)
 |
| specifična toplota
 | 440 J/(kg\*K)
 |
| specifična provodljivost
 | 14,3×106S/m
 |
| toplotna provodljivost
 | 90,7 W/(m\*K)
 |
| I energija jonizacije
 | 737,1 kJ/mol
 |
| II energija jonizacije
 | 1753 kJ/mol
 |
| III energija jonizacije
 | 3395 kJ/mol
 |
| IV energija jonizacije
 | 5300 kJ/mol
 |
| **Najstabilniji izotopi** |
|

| izotop
 | zast.
 | v.p.r.
 | n.r.
 | e.r. MeV
 | p.r.
 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 56Ni
 | (veš.)
 | 6,077 dana
 | z.e.
 | 2,136
 | 56Co
 |
| 58Ni
 | **68,077%** | stabilni izotor sa 30 neutrona
 |
| 59Ni
 | (veš.)
 | 7,6×104 godina
 | z.e.
 | 1,072
 | 59Co
 |
| 60Ni
 | 26,233%
 | stabilni izotor sa 32 neutrona
 |
| 61Ni
 | 1,14%
 | stabilni izotor sa 33 neutrona
 |
| 62Ni
 | 3,634%
 | stabilni izotor sa 34 neutrona
 |
| 63Ni
 | (veš.)
 | 100,1 godina
 | β- | 2,137
 | 60Cu
 |
| 64Ni
 | 0,926%
 | stabilni izotor sa 34 neutrona
 |

 |
| Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.
 |
| Objašnjenja skraćenica: zast.=zastupljenost u prirodi, v.p.r.=vreme polu raspada, n.r.=način raspada, e.r.=energija raspada, p.r.=proizvod raspada, z.e=zarobljavanje elektrona
 |

**Nikl** (**Ni**, latinski - *niccolum*) je metal VIIIB grupe.
Ima 14 izotopa čije se atomske mase nalaze između 53-67, od kojih je postojano 5 (58,60,61,62,64).

## Rasprostranjenost

Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 80 ppm (eng. parts per million) u obliku minerala garnierita i pantlandita.

Godine 1751 otkrio ga je Axel Fredrik Cronstedt.

Nikl gradi niz kompleksnih jedinjenja kao na primer nikolcen

## Biološki značaj

Nikl je mikroelementi prisutan u mnogim enzimima. Dnevno bi ga trebalo minimalno unositi u količini 0,3 miligrama.

## Osobine

Nikl je srebrnobele boje blistav metal otporan na koroziju. Koristi se za prevlačenje drugih metala radi zaštite.
Legure nikla i bakra se koriste za izradu kovanog novca, pribora za jelo... Nikl se takođe dodaje čeliku i drugim legurama da bi povećao njihovu otpornost na koroziju
# Maslac

Maslac
**Maslac** je mliječni proizvod koji se dobiva bućkanjem slatkog ili kiselog vrhnja. Koristi se na sobnoj temperaturi kao namaz, topljenjem se može koristiti kao mast u kuhanju na razne načine, a ima i još načina korištenja.

Maslac se najčešće radi od kravljeg mlijeka, no može se raditi i od mlijeka drugih životinja poput ovce, koze i drugih. Pravi se miješanjem mlijeka ili kajmaka kako bi se odvojile kuglice masti od mlaćenice. Maslacu se tijekom proizvodnje dodaje sol kako bi se očuvao, naročito tijekom dostave, iako danas ona ima manju ulogu zbog hladnjaka.

## Opis

Pri bućkanju sjedinjuju se sitni djelići masti najprije u manje, zatim u veće grudice, a tekućina koja ostaje od bućkanja i cijeđenja maslaca zove se mlaćenica.
U mljekarskoj industriji maslac se proizvodi u posebnim separatorima. Maslac proizveden u industrijskom pogonu može sadržavati do 2% kuhinjske soli i može se bojiti prirodnom bojom.
Razlikuje se nekoliko vrsta maslaca: maslac I. kvalitete, maslac II. kvalitete i domaći maslac. Dobar malac ima svojstven ugodan miris i okus, a okus maslaca ovisi i o hrani krave.

S obzirom da je maslac u suštini samo mliječna mast, sadrži samo tragove laktoze, stoga umjereno jedenje ne predstavlja problem ljudima s osjetljivošću na laktozu. Maslac ima visoku količinu zasićenih masti.

## Skladištenje i čuvanje

Maslac se čuva do 14 dana na temperaturi do +5 °C, a dulje od 14 dana na temperaturi do -20 °C ili nižoj. Maslac u hladnjaku može trajati više mjeseci, a može se i zamrznuti kako bi se rok trajanja produžio.
# Kalcijum karbid

| Kalcijum karbid
 |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| IUPAC ime
 |

|  |
| --- |
| Calcium Carbide |

 |
| Identifikacija
 |
| CAS registarski broj
 | 75-20-7Y |
| PubChem
 | 6352 |
| ChemSpider
 | 6112Y |
| Jmol-3D slike
 | Slika 1
 |
|

| SMILES |
| --- |
| [Ca+2].[C-]#[C-] |

 |
|

| InChI |
| --- |
| InChI=1S/C2.Ca/c1-2;/q-2;+2Y Kod: UIXRSLJINYRGFQ-UHFFFAOYSA-NY

---

InChI=1/C2.Ca/c1-2;/q-2;+2 Kod: UIXRSLJINYRGFQ-UHFFFAOYAI |

 |
| Svojstva
 |
| Molekulska formula
 | CaC2 |
| Molarna masa
 | 64.099 g/mol
 |
| Agregatno stanje
 | Beli prah ili sivo/crni kristali
 |
| Gustina
 | 2.22 g/cm3 |
| Tačka topljenja
 |
2160 °C, 2433 K, 3920 °F

 |
| Tačka ključanja
 |
2300 °C, 2573 K, 4172 °F

 |
| Rastvorljivost u vodi
 | razlaže se
 |
| Struktura
 |
| Kristalna rešetka/struktura
 | Tetragonal
 |
| Kristalografska grupa
 | D174h, I4/mmm, tI6
 |
| Geometrija molekula
 | 6
 |
| Opasnost
 |
| NFPA 704
 |
3
3
2
~~W~~ |
| Y (šta je ovo?)
  (verifikuj)

Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala

 |
| Infobox references
 |

**Kalcijum karbid** je hemijsko jedinjenje hemijske formule CaC2. Kalcijum karbid je bledih boja, ali većina uzorka imaju boje koje variraju od crne do sivo-bele, zavisno od vrste. Glavna uloga mu je u industrijskoj proizvodnji acetilena i kalcijum cijanida.

## Proizvodnja

Kalcijum karbid se industrijski proizvodi u električnim pećima sjedinjavanjem živog kreča i koksa na temperaturi od 2000 °C. Ovaj metod dobijanja kalcijum karbida se nije promenio još od 1888 kada je pronađen:

CaO + 3 C → CaC2 + CO
## Reference

## Vanjske veze
# Put

Put sa serpentinama u Francuskoj
**Cesta** ili **drum** je naziv za građevinski objekt koji je namijenjen saobraćaju ljudi i kopnenih vozila koje ne koriste tračnice. S istim značenjem upotrebljava se i riječ **put** koja u širem smislu znači bilo kakvu saobraćajnu liniju, a u najširem smislu pravac kretanja.

## Vanjske veze

* List of countries where traffic drives on the left, as well as historical background.
* Which side of the road do they drive on? Arhivirano 2004-02-10 na Wayback Machine-u
* Kansas State University Department of Civil Engineering - History of Concrete Road Building Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u (PDF file)
# Tračnica

Željeznička tračnica
Razne vrste željezničkih tračnica
Tipična tramvajska tračnica
Tračnice za vođenje autobusa, sustava O-Bahn blizu Klemziga
Jedna od mogućih izvedbi tračnice za vođenje autobusa u gradu Mannheim
Tračnice za hibridno vozilo (translohr)
Tračnice za vođenje hibridnog vozila (klasificiranog kao autobus, jer može tehnički napustiti vođenje) i nastaviti vožnju po ulici
**Tračnice** su oblikovani čelični proizvod. Postoji više oblika, ali *T*, *U* i *H* oblik su najčešči.

## Željezničke tračnice

U željezničkom prometu se koriste kao vodilje, po kojima prometuju željeznička vozila. Tračnice izrađene za željeznicu obično imaju utisnute i dodatne podatke, kako bi se svaka mogla kasnije identificirati.

Tračnice se spajaju u željezničku prugu spojnicama ili varenjem (obavezno za željeznice velike brzine).

## Tramvajske tračnice

Pošto su tramvaji redovito lakši od željeznice punog profila i koriste se i u gradovima, za tramvaje se češće primjenjuje tip tračnica, koji ima zaštitu od iskakanje sa unutarnje gornje strane.

## Tračnice za vođenje autobusa

Autobus ili trolejbus se može odvojiti od drugog prometa, ako prometuje trakom, koji je projektiran upravo za njega.
Pri tome tako modificirano vozilo ima posebne vodilice sa strane, koje upravljaju smjerom kretanja.
Vozač više nije obavezan skretati vozilo, jer je ono vođeno uzduž posebno građene tračničke konstrukcije.
Djelomično se tračnice *L* oblika, djelomično čelične, a djelomično čak i armiranobetonske.
Ovaj način prometovanja omogućuje veće brzine, jer je specijalna trasa posvećena samo autobusima.
Kada napuste vođenu trasu, autobusi mogu nastaviti vožnju normalnim prometnim tracima, posebno posvećenim njima ili okolnim ulicama.

## Tračnice za vođenje hibrida

Pojavio se i tip masovnog javnog prijevoza, koji je zapravo hibrid autobusnog i tramvajskog prijevoza. Tu se opet koriste tračnice za vođenje vozila u posebnim izvedbama.
Poneki od hibrida autobusa i tramvaja mogu napustiti vođenje na za topredviđenim mjestima, te nastaviti vožnju po okolnim ulicama, a neki su vezani uz tračnice.

## Veze

* tramvaj
* željeznica
* vlak
* vlak velike brzine
# Njukasl

**Njukasl** se može odnositi na;

* Newcastle upon Tyne grad na sjeveroistoku Engleske.
* Newcastle, Nebraska
* Newcastle, Oklahoma
* Newcastle, Texas
* Newcastle, Wyoming
* Newcastle, Washington
* Newcastle, Utah
* Newcastle, California
* Newcastle, Maine
# Splav

| Splav
 |
| --- |
| Izgled tipične splavi sa kormilomIzgled tipične splavi sa kormilom
 |
|  |

**Splav** je najednostavniji tip plovila, sastavljen od međusobno povezanih trupaca ili dasaka tako da formira plutajuću platformu. Najstarije splavi bile su ponekad građene i od snopova trski.

## Karakteristike

Većina splavi služi da se njima jednostavno pluta niz riječnu struju, ali ima i takvih koja su opremljena veslom ili jedrom (ili obojem) pa se njima može ploviti čak i po oceanu i to na veliku udaljenost. Upravo to je dokazao norveški naučnik i antropolog - Thor Heyerdahl 1947., koji je na taj način testirao svoju teoriju da su pacifičke otoke mogli naseliti južnoamerički Indijanci, pa je i on plovio svojom splavi Kon-Tiki, od Perua do otoka u blizini Tahitija, u dramatičnom putovanju koje je trajalo ravno tri i pol mjeseca.

I *indijski katamarani* kojima se služe njihovi ribari, su u suštini zapravo dvije spojene splavi, a i one mogu ploviti po moru.

## Upotreba splavi danas

Splavi se upotrebljavaju i danas, i to ne samo među primitivnim zajednicama - koje ne znaju za bolji tip plovila, već i vrlo razvijenim sredinama. Od transporta velikih količina trupaca do prebacivanja ljudi i vozila preko rijeka i zaljeva gdje nema mostova - sve do vida rekreacije i adrenalinskog sporta zvanog splavarenje odnosno - rafting.

Krute ili splavi za napuhavanje, postale su uobičajeni dodaci po brodovima i avionima kao sredstva za spašavanje prilikom prisilnog slijetanja na vodu ili u slučaju nesreća na moru.

## Reference

## Vanjske veze

* *Raft* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Nadmorska visina

Termin **nadmorska visina** se odnosi na **visinu** iznad Zemlje ili altitudu, u odnosu na prosječnu razinu mora.

kod opisivanja zemljopisnih objekata, kao što su planine, na topografskoj karti, varijacije u visini su označene izohipsama, a vrhovi planina s točkom uz koje je oznaka visine u metrima.

Koncept **srednje razine mora** je sam po sebi umjetan, zbog toga što nije moguće odrediti, zbog činjenice da, zbog stalnih varijacija, nije moguće odrediti srednju razinu mora na cijelom planetu, pa čak ni na manjem području. More je u stalnom kretanju, uslijed plime i oseke, promjena atmosferskog tlaka i drugih slabijih utjecaja.

Zbog toga se često za srednju razinu mora uzima neka obližnja referentna točka, na kojoj je dugotrajnim mjerenjem izmjerena srednja razina mora.
# Lillehammer

**Lillehammer** je grad i općina u norveškom okrugu Oppland.

Središte grada je okruženo drvenim kućama s kraja 19. vijeka, a odatle se pruža prizor na obližnje jezero Mjøsa i rijeku Lågen, okružene planinama.

Godine 1973. u Lillehammeru su agenti izraelske tajne službe Mossad ubili marokanskog konobara, misleći da je riječ o palestinskom teroristu odgovornom za minhenski masakr.

U Lillehammeru su godine 1994. održane Zimske olimpijske igre. Nakon toga se Lillehammer nametnuo kao jedno od najpopularnijih mjesta za održavanje natjecajanja u zimskim sportovima.

## Vanjske veze

* Lillehammer Tourist Office Arhivirano 2006-11-06 na Wayback Machine-u
* Putni vodič vezan za temu Lillehammer na Wikivodiču
* Lillehammer University College Arhivirano 2003-10-08 na Wayback Machine-u
* Lillehammer Icehockey Club Arhivirano 2017-03-30 na Wayback Machine-u
* Lillehammer Olympic Park Arhivirano 2012-09-11 na Wayback Machine-u
# Zimske olimpijske igre 1994.

**XVII. Zimske olimpijske igre - Lillehammer 1994**

| XVII. Zimske olimpijske igre - Lillehammer 1994
 |
| --- |
|  |
| **Opći podaci** |
| **Grad domaćin** | Lillehammer, Norveška
 |
| **Otvaranje** | 12. veljače 1994.
 |
| **Zatvaranje** | 27. veljače 1994.
 |
| **Statistika** |
| **Broj država** | 67
 |
| **Broj sportaša** | 1737
 |
| **Broj sportova** | 6
 |
| **Broj takmičenja** | 61
 |

Odluku da se zimske olimpijade održavaju dvije godine iza ljetnih, umjesto iste godine, Međunarodni olimpijski komitet je donio 1986. Dvije godine kasnije Lillehammer je izborio pravo na održavanje igara.

Od svih događaja na Igrama najveći publicitet je izazvao skandal vezan uz rivalstvo dviju američkih umjetničkih klizačica - Nancy Kerrigan i Tonye Harding. Mjesec dana prije igara bivši suprug Tonye Harding je naručio razbijanje koljena Nancy Kerrigan. Kerrigan se oporavila i na Igrama osvojila srebrnu medalju, dok je Harding osvojila 8. mjesto. Posliju je američki Olimpijski komitet doživotno isključio iz američkog olimpijskog tima.
# Rudnik

*Za ostale upotrebe, pogledajte Rudnik (razvrstavanje).*
Rudnik ugljena Daw Mill u Ujedinjenom Kraljevstvu
**Rudnik** je mjesto u/na Zemljinoj kori na kojem se otkopavaju razne vrste mineralnih sirovina.

Rudnici se otvaraju na mjestima gdje se korisna mineralna sirovina nalazi u povećanoj koncentraciji i količini koja opravdava njeno ekonomsko iskorištavanje (odn. vađenje iz Zemlje i njeno oplemenjivanje).

Ako se korisna mineralna sirovina nalazi relativno blizu Zemljine površine tada se mineralna sirovina vadi **površinskim ili dnevnim kopom**, a ako se nalazi na većim dubinama u Zemljinoj kori onda se mineralna sirovina dobiva **podzemnim ili jamskim kopom**.

## Površinski ili dnevni kop

Površinski kop ugljena
Pridobivanje mineralne sirovine na površinskom kopu izvodi se u obliku etaža koje su prilagođene uvjetima ležišta, dimenzijama otkopnih strojeva, konfiguraciji terena, veličini i obliku rudnog tijela.
Površinski kopovi imaju veliki postotak iskorištenja ležišta, sigurnije i povoljnije uvjete rada u odnosu na podzemne kopove.
Velika mana površinskih kopova je neminovna devastacija površine terena.

Mineralne sirovine koje se najčešće dobivaju na površinskim kopovima su ugljen, rude željeza, bakra i većina nemetala (npr. tehnički i ukrasni kamen, šljunak i pijesak iz riječnih korita, lapor, gips, glina i dr.).

U suvremenom rudarstvu površinski kopovi imaju prioritet u odnosu na podzemne kopove i otvaraju se svugdje gdje postoje povoljni uvjeti za njihovo otvaranje i ekonomska isplativost površinskog pridobivanja.

Danas se 70 % svih čvrstih mineralnih sirovina (uglavnom su to nemetalne mineralne sirovine) dobiva na površinskim kopovima.

Najveći površinski kop bakra na svijetu nalazi se u Čileu.

## Podzemni ili jamski kop

Ulaz u rudnik ugljena
Podzemni kop se otvara za vrednije mineralne sirovine (to su većinom rude, rude uranija, drago kamenje i ugljen) koje se nalaze duboko ispod površine Zemlje. Do mineralnih sirovina dolazi se kopanjem raznih vrsta podzemnih prostorija (kao npr.: okna, potkopi, uskopi, niskopi, prekopi i dr.).

Velika prednost podzemnih kopova u odnosu na površinske kopove je ta da nema izmjene prirodne površinske forme terena na području na kojem se vrši pridobivanje korisne mineralne sirovine. S druge strane nedostatak može biti površinsko slijganje terena.
Najdublji podzemni rudnik na svijetu je rudnik zlata u Južnoafričkoj Republici dubine cca. 4000 m.

## Povezano

* TauTona, rudnik zlata u JAR, jedan od najdubljih rudnika na svijetu

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Rudnik** |