Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mali

| République du Mali Republika Mali |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Un peuple, un but, une foi (francuski: Jedan narod, jedan cilj, jedna vjera) |
| **Himna:** "Pour l'Afrique et pour toi, Mali" |
| Glavni grad | Bamako |
| Službeni jezici | francuski jezik, bambara (nije služben, široko se koristi) |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Francuske 22. rujna 1960. |
| Površina |
| • Vode (%) | 1,6 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2002 | 11.340.480 (68.) |
| • Gustoća | 10,9 /km2 |
| Valuta | CFA franak |
| Pozivni broj | 223 |
| Veb-domena | .ml |

**Mali** je država u zapadnoj Africi, bez izlaza na more. Graniči na zapadu sa Senegalom, na sjeverozapadu s Mauritanijom, na sjeveroistoku s Alžirom, na jugoistoku s Nigerom te na jugu s Burkinom Faso, Bjelokosnom Obalom, i Gvinejom. Sjeverni dio zemlje čini pustinja Sahara, a južnim, u kojem živi većina stanovništva, protječu velike istočnoafričke rijeke Niger i Senegal.

## Historija

Od 10. do 18. stoljeća na području današnjeg Malija nastala su, jedno za drugim, tri velika trgovačka carstva: Gana, Mali i Songhai. Središte im je bio Timbuktu, centar prekosaharske trgovine i visokog obrazovanja.

U 1880-ima Mali su osvojili Francuzi i koloniju prozvali Francuski Sudan. U vrijeme stjecanja neovisnosti 1960. zemlja je sa Senegalom činila Malijsku Federaciju, koja je ubrzo razvrgnuta. Do 1991. Malijem su vladali jednostranački i vojni režimi, a te su godine održani prvi višestranački izbori. Godine 2002. došlo je do prve demokratske smjene vlasti kada je na predsjedničkim izborima neovisni kandidat Amadou Toumani Touré pobijedio kandidata dotada vladajuće stranke Malijskog saveza za demokraciju (ADEMA).

## Geografija

Reljef zemlje uglavnom je ravan ili brežuljkast. Na sjeveroistoku se izdiže masiv Iforas, nastavak alžirske visoravni Hoggar, a na jugozapadu dio gvinejske visoravni Fouta Djallon. Zemlja se dijeli na tri klimatsko-vegetacijske zone: Saharu na sjeveru, prijelazno područje sahel s vegetacijom otpornom na dugotrajnu sušu, te sudansku zonu na jugu, u kojoj je količina oborina veća, a biljni pokrov obilniji.

## Regije

Mali je podijeljen u osam regija i distrikt glavnog grada Bamakoa:

* Distrikt Bamakoa
* Gao
* Kayes
* Kidal
* Koulikoro
* Mopti
* Ségou
* Sikasso
* Tombouctou

## Stanovništvo

Najbrojnije etničke skupine su Mande (narodi Bambara, Malinke, Solinke i drugi, 50%), Peul (Fulani, 17%), voltski narodi (12%) i Songhai (6%). Jezik Bambara koristi se za međusobnu komunikaciju, a francuski uglavnom u urbanim sredinama.

Islam je religija 90% stanovništva. Oko 9% su pripadnici domaćih vjera (najviše među voltskim narodima, Malinkama i Bambarama).

## Gospodarstvo

Mali je siromašna, uglavnom poljoprivredna zemlja, s gospodarskom aktivnošću koncentriranom u navodnjenim područjima rijeke Niger. Oko 10% stanovništva su nomadski stočari, ostali se bave ratarstvom i ribarstvom. Izvozi se pamuk, a u porastu je vađenje zlata. BDP je za 2004. procijenjen na oko 900 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi

* Popis gradova u Maliju
# Lista zavisnih teritorija

Zavisni teritoriji su teritoriji bez pune političke samostalnosti.

### Afrika

* **Mayotte **Réunion **Sveta Helena**

### Amerika

* **Američki Djevičanski otoci **Anguila **Aruba **Bermuda **Britanski Djevičanski otoci **Falklandski Otoci **Francuska Gvajana **Grenland **Gvadalupa **Kajmanski otoci **Martinik **Montserrat **Nizozemski Antili **Portoriko **Otoci Turks i Caicos **Sveti Petar i Mikelon**

### Azija

* **Guam **Hong Kong **Macao **Sjevernomarijanski otoci**

### Europa

* **Akrotiri i Dhekelia **Føroyar **Gibraltar **Jersey **Otok Man **Svalbard**

### Oceanija

* **Američka Samoa **Francuska Polinezija **Kokosovi Otoci **Kukovi otoci **Niue **Nova Kaledonija **Pitcairn **Otok Norfolk **Tokelau **Uskršnji otoci **Wallis i Futuna**
# Francuske južne i antarktičke teritorije

Francuski južni i antarktički teritoriji| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Francuska |
| Registriran | 2019. |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | vii, xi, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Francuske Južne Teritorije** (dugo ime: **Teritorije francuskih južnih i antarktičkih zemalja**, francuski: *Territoire des Terres australes et antarctiques françaises or Terres australes et antarctiques françaises*, T.A.A.F. ili TAAF) su antarktički, vulkanski otoci u južnom Indijskom oceanu, koji se nalaze južno od Afrike i na otprilike jednakoj udaljenosti od Afrike, Antarktike i Australije.

Francuski prekomorski posjed predstavljaju od godine 1955. Podijeljene su u četiri oblasti, koje uključuju Adelinu zemlju, nad kojom francuski suverenitet mnoge druge zemlje ne priznaju. Glavna grada privrede je ribarstvo, a teritorije nemaju stalnih stanovnika.

## Svjetska baština

Zbog svoje ogromne veličine – više od 672 000 km2 –, ovo područje sadrži visoku zastupljenost biodiverziteta Južnog okeana i štiti ekološke procese koji su neophodni za razvoj ovih vrsta. Iz tog razloga, teritorija igra ključnu ulogu u zdravlju okeana širom svijeta, posebno u regulaciji ciklusa ugljenika.

Kao rezultat velike udaljenosti od centara ljudskih aktivnosti, područje je očuvani prikaz biološke evolucije i prikladno za dugoročno praćenje populacija morskih ptica i sisara i za proučavanje efekata globalnih promena. Zbog toga su *Francuski južni i antarktički teritoriji i mora* upisani na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine 2019. god.

## Izvori

## Vanjske veze

* Official site
* French Southern and Antarctic Lands Arhivirano 2006-04-13 na Wayback Machine-u at the CIA World Factbook
* Southern & Antarctic Territories Arhivirano 2012-05-29 na Archive.is-u
* Crozet Archipelago
* Kerguelen Archipelago
* Terre Adélie
# Raspršeni otoci

|  |
| --- |
|  |
|

---

Ovaj članak dio je serije članaka na temu **Administrativna podjela Francuske**

---

 |
|
Glavni članak
 |
| Regioni
(uklj. prekomorske regione)

 |
|
Departmani
(uklj. prekomorske departmane)

 |
|
Okruzi
 |
|
Kantoni
 |
|
Međuopćinski nivo
Gradovi
Aglomerizacijske zajednice
Općinske zajednice
Udruge novih aglomerizacija

 |
|
Općine
Općine
Općinski okruzi

 |
|
Ostale u prekomorskoj Francuskoj
Prekomorske zajednice
Zajednica *sui generis*
Prekomorska zemlja
Prekomorski teritoriji
Otok Clipperton

 |

**Îles éparses de l'océan indien** (srpskohrvatski: *Raspršeni/Razasuti otoci u Indijskom oceanu*) su koraljni otoci pod francuskim suverenitetom.

## Geografija

Otoci su nenaseljeni i na njima se nalaze automatizirane meteorološke postaje, osim na Tromelinu. Otoci se smatraju prirodnim rezervatima. Otocima upravlja prefekt TAAF-a, sa sjedištem na Reunionu. Neki od ovih otoka su predmet spora između Madagaskara, Komora i Francuske.

### Otoci u Mozambičkom kanalu

Na jugu kanala:

* Bassas da India: zajedno sa 10 otočića (21°27′ sjever, 39°45′ istok).
* Europa: 28 km² površine, 330 km sjeveroistočno od Tuléara i 500 km od obale Afrike, zajedno sa još 8 otočića (22°20′ sjever, 40°22′ istok).

U sredini najužeg dijela kanala:

* Juan de Nova: 4,4 km², nalazi se 600 km jugozapadno od otoka Mayotte i 280 km od afričke obale Mozambika (17°03′ sjever, 42°45′ istok).

Sjeveroistočno od otočja Komora i od francuskog otoka Mayotte:

* otočje Glorieuses: 5 km² sa dva manja otočića, otoci Roches Vertes i otok Crabes, (11°30′ sjever, 47°20′ istok). Gospodarska zona Glorieusesa, koji se nalaze sjeverno od Madagaskara predstavlja površinu od 48 350 km².

### Sjeverno od Réuniona

* Tromelin: 1 km² kojih nestalno nastanjuju 19 meteorologa (15°52′ sjever, 54°25′ istok).

Površina mora i gospodarske zone kojom gospodari Francuska oko ovog otoka je 280 000 km².

## Vanjske veze

* Prezentacija îles éparses Arhivirano 2016-04-28 na Wayback Machine-u, Francusko prekomorsko ministarstvo
* Tekst o promjenama 3. siječnja 2005. Arhivirano 2006-03-08 na Wayback Machine-u
# Kanarski otoci

**KanariCanarias**

|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  Geografski položaj Kanara u Španjolskoj
 |
| **Glavni grad** | Santa Cruz de Tenerife i Las Palmas de Gran Canaria
 |
| **Površina**
- ukupno

 | 13. po veličini
- 7.447 km²

 |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća

 | 8. po veličini
- 1.995.833 (2006.)
- 268,00/km²

 |
| **Politički status** | Autonomna zajednica
 |
| Statut usvojen
 | 10.8. 1982.
reforma 30.12. 1996.

 |
| ISO 3166-2
 | ES-CN
 |
| Broj predstavnika u *Las Cortes Generales*  Kongres  Senat
 | 15 13
 |
| Predsjednik
 | Adán Martín Menis
 |
| Službene stranice
 |

**Kanari** ili **Kanarski otoci** (šp. **Canarias** ili **Islas Canarias**) su arhipelag od sedam otoka vulkanskog porijekla u Atlantskom oceanu, sjeverozapadno od obale Afrike. Otoci pripadaju Španjolskoj, unutar koje čine autonomnu zajednicu. Domoroce otočja Guanče u potpunosti su istrijebili španjolski osvajači.

## Fizička obilježja

Otoci i njihovi glavni gradovi su:

* Tenerife (glavni grad Santa Cruz de Tenerife);
* Gran Canaria (glavni grad Las Palmas de Gran Canaria);
* Lanzarote (glavni grad Arrecife);
* La Palma (glavni grad Santa Cruz de La Palma);
* La Gomera (glavni grad San Sebastián de La Gomera);
* El Hierro (glavni grad Valverde);
* Fuerteventura (glavni grad Puerto del Rosario).

Najbliži otok je 108 km udaljen od sjeverozapadne afričke obale.

Teidski vulkan na Tenerifeu je najviša planina u Španjolskoj, i treći najveći vulkan na Zemlji. Klima je obično blaga i vrlo suha.

Četiri od 13 španjolskih nacionalnih parkova se nalaze na Kanarima:

* Parque Nacional de la Caldera de Taburiente na otoku La Palma,
* Parque Nacional Garajonay na otoku La Gomera,
* Parque Nacional del Teide na otoku Tenerife,
* Parque Nacional Timanfaya na otoku Lanzarote.

## Politička obilježja

Autonomna zajednica Kanari sastoji se od dvije provincije: **Las Palmas** i **Santa Cruz de Tenerife**, čiji su glavni gradovi Las Palmas de Gran Canaria i Santa Cruz de Tenerife.

Mapa otočja
Mapa Kanarskih otoka koju je nacrtao William Dampier za vrijeme svog putovanja u Novu Nizozemsku 1699. godine.
## Historija

Kanarske otoke su otkrili Kartažani, ali su tek oko 1400. godine osvojeni.

## Vanjske veze

* Tenerife, Kanari fotografije Arhivirano 2007-09-18 na Wayback Machine-u
# Ascension

**Otok Ascension**
|

|  |  |
| --- | --- |
|   |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  Himna: God Save the Queen, |
| **Glavni grad** | Georgetown
 |
| **Status** | Pridružena teritorija Svete Helene
 |
| **Službeni jezik/ci** | engleski
 |
| **Administrator** | Michael Hill
 |
| **Površina**  - Ukupno  - % vode
 | 77, (Ujedinjeno kraljevstvo) 35 kvadratnih milja (91 km²) 0
 |
| **Stanovništvo**  - Ukupno  - Gustoća
 |  1,100 22 na km²
 |
| **Valuta** | Svetohelenska funta; Američki dolar (prihvaćen)
 |
| **Vremenska zona** | UTC: +6 (DST: ?)
 |
| **Internetski nastavak** | .ac
 |
| **Pozivni broj** | 246
 |

**Otok Ascension** je otok u Južnom Atlantiku, udaljen oko 1000 milja(1,600 km) od obale Afrike. Predstavlja pridruženu teritoriju Britanske prekomorske teritorije Sveta Helena, od koga je udaljen oko 800 milja (1,287 km) na sjeverozapadu. Otok je ime dobio po danu kada je otkriven , Uzašašće.

Otok je najpoznatiji po aerodromu Wideawake, koji zajednički koriste britansko i američko ratno zrakoplovstvo. Otok se dosta koristio od strane britanskih oružanih snaga za vrijeme falklandskog rata.
# Tristan da Cunha

| Tristan da Cunha |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |

 |
| **Državno geslo:**Our faith is our strength |
| **Himna:God Save the Queen* |
| Location of Tristan da Cunha  |
| **Glavni grad** (i najveći grad)
 | Edinburgh of the Seven Seas
 |
| Službenik jezik/ci | engleski |
| Političko uređenje | Zavisna teritorija Svete Helene |
|  -  | Administrator | David Morley |
| prvi put naseljen | 1815.  |
| Površina |
|  -  | Total |  207 km²  80 sq mi  |
| Stanovništvo |
|  -  |  census | ~269  |
|  -  | Gustoća | 1,3/km²  3,4/sq mi |
| Valuta | Funta sterlinga (£) (`GBP`)  |
| Vremenska zona | GMT (UTC+0) |
| Internet TLD | .sh |
| Pozivni broj | +290
 |

**Tristan da Cunha** je otok u južnom Atlantskom oceanu na položaju 37° južne zemljopisne širine i 12° zapadne zemljopisne dužine. Pripada pod Svetu Helenu, koja je zavisni teritorij Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske), od koje je udaljen 2000 km. Godine 1961. na otoku se aktivirao vulkan, zbog čega se preselilo cjelokupno stanovništvo otoka (oko sto ljudi) u Veliku Britaniju. Većina se vratila. Otok je vrlo teško dostupan.

Otok je uglavnom brdovit, na jedinoj ravnici na sjeverozapadnoj obali leži prijestolnica Edinburgh (ili „Edinburgh na sedam mora”. Najviša gora, Vrh kraljice Mary iznosi 2010 m. Po zimi njen vrh prekriva snijeg.

Otoke je 1506. otkrio portugalski pomorac Tristão da Cunha i nazvao ih po sebi -*Ilha de Tristão da Cunha*. Ime se kasnije angliziralo u *Tristan da Cunha*.

Ime Tristan da Cunha se upotrebljava također za cijelu otočnu skupinu, koju čine otoci:

* Tristan da Cunha (površina: 98 km²)
* Otok Inaccessible (10 km²)
* Otoci Nightingale (2 km²)
	+ Otok Nightingale (1,8 km²)
	+ Srednji otok (0,1 km²)
	+ Stoltenhoff (0.1 km²)
* Otok Gough (91 km²)

## Stanovništvo

Na otoku živi približno 300 ljudi. Govore engleski jezik, po vjeroispovijesti su anglikanci. Imaju zdravstvene teškoće, zbog endogamije - braka među daljnjim rođacima. Skoro svi stanovnici rade za otočku vladu. Uzgajaju krumpir, koji je bitan u prehrani otočana. Svaka tri ili četiri mjeseca dolazi brod, koji dovozi potrebno.

Na otoku nema aerodroma. Postoji mala ribarska luka. Nema časopisa ni televizije.

Na otoku je škola, bolnica, pošta, muzej, kavana, pivnica i bazen. Kad mladi navrše 16 godina, lako nastavljaju daljnje školovanje u Velikoj Britaniji.

Većina prihoda je od prodaje poštanskih marki. Jastoge izvoze u Japan i u SAD.

Otok se spominje u romanu Edgara Allana Poea *Pripovijed Arthura Gordona Pyma*.

Gough i nepristupačna ostrva| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Registriran | 1995, 2004. |
| Vrsta | Prirodno dobro |
| Mjerilo | vii, x |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

## Svjetska baština

Gough i nepristupačna ostrva uvršteni su 1995. i 2004. god na listu UNESCO-ove svjetske baštine.

## Izvori
# Belize

| Belize Belize |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Sub umbra floreo (latinski, "cvjetam u sjeni") |
| **Himna:** "Land of the Free" |
| Glavni grad | Belmopan |
| Službeni jezici | engleski |
| Leaders |
|  |
| • Kralj  | Charles III od Ujedinjenog Kraljevstva |
| • Generalni guverner  | Froyla Tzalam |
| • Premijer  | Johnny Briceño |
|  |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 21. rujna 1981. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0.7 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2003 | 266.440 (171.) |
| • Gustoća | 12 /km2 |
| Valuta | belizejski dolar |
| Vremenska zona | -6 |
| Pozivni broj | 501 |
| Veb-domena | .bz |

**Belize** je mala srednjoamerička država na obali Karipskog mora. Graniči s Meksikom na sjeveru i Gvatemalom na zapadu i jugu.

## Historija

U Belizeu se razvila civilizacija Maja. Njeni počeci sežu 1500 g. prije Krista, a maksimum dostiže oko 900. Prvi Europljani dolaze početkom 16. stoljeća. Nakon razdoblja piratstva Belize postaje kolonijom Ujedinjenog Kraljevstva krajem 18. stoljeća. Ostaje kolonijom sve do 1981., a i danas je članica Commonwealtha. Do 1973. nosio je ime **Britanski Honduras**.
U više navrata je dolazilo do teritorijalnih nesuglasica sa Gvatemalom koja je priznala Belize tek 1992.

## Ekonomija

Ekonomija Belizea temelji se na poljoprivredi, a u novije vrijeme važno mjesto dobiva turizam (ronjenje). Proizvode se uglavnom šećer, limun i banane.

## Demografija

Većina stanovništva su potomci mješanaca Maja i europskih doseljenika (mestici), 25% afričkog i kreolskog porijekla, 10% Maja, te nešto Europljana, Indijaca, Kineza i dr. 44 519 državljana Belizea govori nekim od indijanskih jezika kao materinskim (15.2%), a najrasprostranjeniji je q'eqchi' majanski (17 581).

## Reference
# Dominika

| Commonwealth DominikaCommonwealth of Dominica |
| --- |
|

Zastava |
| **Himna:** "*Isle of Beauty, Isle of Splendour*" |
|  |
| Glavni grad | Roseau 15°18′0″N, 61°23′0″W |
| Najveći grad | glavni\_grad |
| Službeni jezici | engleski, antilski kreolski, francuski |
| Demonim(i) | Dominičani |
| Vlada | Parlamentarna republika |
|  |
| • Predsjednik  | Charles Savarin |
| • Premijer  | Roosevelt Skerrit |
|  |
| Nezavisnost |
|  |
| • Datum  | 3. novembar 1978. |
|  |
| Površina |
| • Ukupno | 754 km2 (184..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za 2016. | 73.543 (195..) |
| • Popis iz 2011 | 71.293 |
| • Gustoća | 105 /km2 (95..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | 720 mil. $ |
| • Per capita | 10.045 $ |
| BDP (nominalni) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | 364 mil. $ |
| • Per capita | 5.082 $ |
| HDI (2007) | 0.798 visok (71.) |
| Valuta | Istočnokaripski dolar (XCD) |
| Vremenska zona | UTC–4 |
| Pozivni broj | +1-767 |
| Veb-domena | .dm |

**Dominika** je mala država i otok u Karipskom moru. Dominiku treba razlikovati od Dominikanske Republike, također države u Karipskom moru.

## Historija

Kristofor Kolumbo se iskrcao na Dominiku 3. 11. 1493. Dominika je bio posljednji od otoka u Karipskom moru koji je koloniziran od europljana, jer su domoroci pružali velik otpor. Francuska se 1763. odrekla otoka u korist Velike Britanije. Godine 1978. Dominika je stekla nezavisnost. Veliki ekonomski napredak je Dominika imala u vrijeme premijerke Mary Eugenia Charles, od 1980. do 1995. godine.

## Politika

Dominika je po društvenom uređenju parlamentarna republika. Nalazi se u sklopu Commonwealtha. Predsjednik se bira na pet godina, a premijer je obično iz stranke sa najviše mjesta u parlamentu.

## Geografija

Geografske koordinate Dominike su 15 25 N, 61 20 W. Dominika se, kao otok u Karipskom moru, nalazi na pola puta između Trinidada i Tobaga i Portorika.

## Ekonomija

Agrikultura, posebno banane, glavni su proizvod Dominike.

## Demografija

Gotovo svi stanovnici Dominike su potomci robova iz Afrike. Na otoku također postoji zajednica od oko 3.000 Kariba, smještenih u rezervatu organiziranom za vrijeme britanske vladavine, a koji predstavljaju najveću indijansku zajednicu na Karibima.

Dobna struktura:

* 0-14 godina: 29% (muški 10,556; žene 10,254)
* 15-64 godina: 63% (muški 23,151; žene 21,984)
* 65 godina i više: 8% (muški 2,294; žene 3,301) (2000, procjena)
* Prirodni prirast: -1.14% (2000, procjena)

Veća naselja: Popis naselja na Dominici

## Kultura

## Galerija

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Reference
# Grenada

| *Grenada* |
| --- |
|

Zastava |
| **Geslo:**“Ever Conscious of God We Aspire, Build and Advance as One People” |
| **Himna:** "*Hail Grenada*"**Kraljevska himna:** "*God Save the King*" |
|  |
| Glavni grad | St. George’s 12°03′0″N, 61°45′0″W |
| Najveći grad | glavni\_grad |
| Službeni jezici | Engleski, Patois |
| Etničke skupine  | 82% crnci, 13% miješane rase i Evropljani, 5% Evropljani i indijskog porijekla, te ostaci plemena Arawak/Kariba |
| Demonim(i) | Grenađani (Grenadian, Greenz, Greens) |
| Government |
|  |
| • Kralj  | Charles III |
| • Generalni guverner  | Cécile La Grenade |
| • Premijer  | Keith Mitchell |
|  |
| nezavisnost od Ujedinjenog Kraljevstva |
|  |
| • datun  | 7. februar 1974. |
|  |
| Površina |
| • Ukupno | 344 km2 (203..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena | 110.000 (185..) |
| • Gustoća | 319,8 /km2 (45,.) |
| BDP (PPP) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | 1,181 mrld. $ |
| • Per capita | $11,464 |
| BDP (nominalni) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | $678 million |
| • Per capita | 6.587 $ |
| HDI (2007) | 0.813 jako visok (74..) |
| Valuta | Istočnokaripski dolar (XCD) |
| Vremenska zona | UTC−4 |
| • Ljeti (DST) | UTC−4 |
| Pozivni broj | +1-473 |
| Veb-domena | .gd |

**Grenada** je otočna država na jugoistoku Karipskog mora: sjeverno od Trinidada i Tobaga i južno od Svetog Vincenta i Grenadina.

## Historija

Prvi stanovnici Grenade su bili pripadnici karipskih naroda. Nakon Kolumbova otkrića počinje naseljavanje Britanaca te nešto kasnije Francuza koji od domorodaca kupuju otok 1650. Ponovo je prepušten Britancima 1783. i ostaje njihovom kolonijom do 1974. Period nakon nezavisnosti bio je obilježen oštrim sukobima između različitih ljevičarskih grupacija. Godine 1979. su vlast preuzeli radikalni marksisti na čelu s Mauriceom Bishopom i pokretom New Jewel, te uspostavili pro-sovjetski jednopartijski režim. Unutrašnji sukobi u pokretu, tokom kojih je stradao Bishop, su godine 1983. poslužili kao izlika američkom predsjedniku Ronaldu Reaganu da lansira vojnu invaziju, koja je, usprkos žestokih kontroverzi, bila prvi američki vojni uspjeh nakon vijetnamskog rata. Grenada i danas pripada zajednici Commonwealth.

## Geografija

## Privreda

Raširena je proizvodnja začina: cimeta, klinčića, đumbira i muškatnog oraščića. U novije vrijeme zamah dobivaju turizam i trgovina.

## Stanovništvo

Oko 80% stanovništva su potomci afričkih robova koje su doveli Evropljani. Ostatak čini autohtono karipsko stanovništvo. Gotovo cijelo stanovništvo govori engleskim jezikom. Najraširenija vjera je hrišćanstvo: polovicu čine katolici, a od protestanata najbrojnici su anglikanci.

## Reference
# Jamajka

| Jamaica Jamajka |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "Jamaica, Land We Love" |
| Glavni grad | Kingston |
| Službeni jezici | engleski |
| Leaders |
| Utemeljenje | 6. kolovoza 1962. |
| Površina |
| • Vode (%) | 1,5 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2003 | 2.695.867 (135.) |
| • Gustoća | 245 /km2 |
| Valuta | jamajkanski dolar |
| Vremenska zona | -5 |
| Pozivni broj | 1-876 |
| Veb-domena | .jm |

**Jamajka** je otočna država u Karipskom moru, južno od Kube i zapadno od Hispaniole.

## Historija

Ime države potječe od imena **Xamayca** ("zemlja šume i vode") koje su joj dali pripadnici prvobitnog stanovništva. Narodi Arawak i Taino doselili su na Jamajku iz Južne Amerike između 1000. pne. i 400. pne..

Kolumbovim iskrcavanjem 1494. Jamajku zauzimaju Španjolci, a 1655. Britanci. Tijekom britanske vladavine Jamajka postaje najveći svjetski izvoznik šećera, što je postignuto masovnim dovoženjem robovske radne snage iz Afrike. Nakon niza pobuna ropstvo je ukinuto 1838.

Jamajka je pomalo dobijala neovisnost od Ujedinjenog kraljevstva: 1958. je postala provincijom u sklopu Federacije Zapadnih Indija, a punu samostalnost nakon napuštanja Federacije, 1962.

## Ekonomija

Najveći dio ekonomije Jamajke čine poljoprivreda, rudarstvo, turizam, financijske usluge i usluge osiguranja. Turizam i rudarstvo donose najviše strane devizne dobiti.

## Stanovništvo

Kultura Jamajke je najvećim dijelom mješavina afričkih kultura i anglo-irske kulture, sa španjolskim i izvornim indijanskim utjecajima.
Velika većina stanovništva je miješanog crnačkog, indijanskog, engleskog, irskog i drugih europskih podrijetla. Čistog rasnog stanovništva ima manje od 1%.
Oko tri četvrtine stanovništva je kršćanske vjere, dok ostatak čine različite religije, uključujući rastafarijanstvo.

## Kultura

Iako mala zemlja, Jamajka je bogata kulturom i dosta prisutna u svijetu.

Muzički žanrovi kao što su reggae, ska, rocksteady, [dub] i, u nešto novijem vremenu, dancehall, ragga i ragga jungle su svi nastali na Jamajci. Bob Marley, možda najpoznatiji reggae mužičar, rođen je na Jamajci i uživa veliko štovanje u svojoj domovini.

Rastafarijanstvo je započeto na Jamajci.

## Geografija

* Popis gradova na Jamajci
* Parohije Jamajke

## Izvori