# Županija

**Županija** (lat. *comitatus*; mađ. *megye* / *vármegye*; eng. *county*) oblik je teritorijalno-političke izgradnje hrvatske države koji se u razvijenijem smislu pojavljuje u 10. stoljeću, potiskujući župe, najniže oblike udruživanja ljudi temeljenog na krvnom srodstvu. Otada do danas županije su gotovo stalan način ustrojavanja državnog života Hrvata, premda se njihov broj i veličina, prava i obaveze te način upravljanja mijenjao tokom povijesti.

Hrvatske županije krajem 19. stoljeća

## Historija

### 10. vijek

Historiografija sredinom 10. stoljeća na području današnje Dalmacije i zapadne Bosne spominje 11 županija: Livno, Cetinu, Imotu, Plivu, Pset, Primorje, Bribir, Nonu, Knin, Sidragu i Nin.

### 13. vijek

U iduća dva stoljeća javljaju se na područjima današnje Like, Gorskog kotara i Primorja: **Lička**, **Krbavska**, **Modruška** i **Vinodolska županija**. U 13. stoljeću u sjevernoj Hrvatskoj postoje **Zagrebačka**, **Varaždinska i Križevačka**, **Virovitička**, **Gorička i Gorska županija**, a u Slavoniji **Požeška** i **Vukovska**.

### Srednji vijek

Potkraj srednjeg vijeka vlast županija slabi, a više njih nestaje dolaskom Turaka. Nakon oslobađanja Slavonije i Srijema od Turaka, u 18. stoljeću, ponovno su uspostavljene **Virovitička**, **Požeška** i **Srijemska županija**. Vladar je u njima postavljao župana, a ovaj je upravljao administrativnim, vojnim i sudskim poslovima na tom području.

### Kraj 19. vijeka

Potkraj 19. stoljeća, nakon sjedinjenja Vojne krajine s civilnom Hrvatskom, nastaje osam županija: Bjelovarsko-križevačka (Bjelovar), Ličko-krbavska (Gospić), Modruško-riječka (Ogulin), Požeška, Srijemska (Vukovar), Varaždinska, Virovitička (Osijek) i Zagrebačka. No, dijelovi dana{nje Hrvatske Dalmacija, Istra, Kvarnerski otoci, Međimurje i Baranja ostali su pod izravnom upravom Beča ili Budimpešte te nisu imali uspostavljene županije.

### Kraljevina SHS

Županije su zadržane isprva i u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, ali su ukinute Vidovdanskim ustavom 1921. godine. Za Nezavisne Države Hrvatske uspostavljene su 22 velike župe, a Zagreb, kao glavni grad, činio je posebnu upravnu jedinicu.

### SFRJ

U socijalističkoj Jugoslaviji županijski ustroj nije obnavljan, već su u Hrvatskoj od 1974. godine postojale zajednice općina.

## Suvremene županije u Hrvatskoj

Županije u Hrvatskoj nakon 1997.
### Zakonska regulativa

Povratak županijskog ustroja propisao je "božićni" Ustav Republike Hrvatske iz 1990. Sabor je 1992. donio Zakon o područjima županija, gradova i općina. Zakonom je uspostavljen ustroj Hrvatske od 20 županija i Grada Zagreba sa statusom županije.

Zakonom o područjima županija, gradova i općina u RH iz 1997, status grada dobilo je 47 općina, 63 naselja status općine, a 13 općina postalo je naseljima. Godine 2006. Hrvatski je sabor donio novi Zakon prema kojem danas Hrvatska ima ukupno 127 gradova i 429 općina. Grad Zagreb, kojemu se ustroj uređuje Zakonom o Gradu Zagrebu, postao je posebna jedinstvena teritorijalna i upravna jedinica, odvojena od "zagrebačkog prstena" koji je postao zasebna Zagrebačka županija.

### Nadležnosti županije

Ustav Republike Hrvatske propisuje županiju kao jedinicu područne (regionalne) samouprave koja obavlja poslove od područnoga (regionalnog) značaja, a osobito poslove koji se odnose na školstvo, zdravstvo, prostorno i urbanističko planiranje, gospodarski razvoj, promet i prometnu infrastrukturu te planiranje i razvoj mreže obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih i kulturnih ustanova. Na čelu županije nalazi se župan.

## Županije u drugim državama

Mađarski termini *vármegye* i *megye* se na hrvatski prevode kao *županija* i obrnuto; u Federaciji Bosne i Hercegovine savezne se jedinice nazivaju *federalne jedinice - kantoni - županije*, a Hrvati uglavnom koriste samo termin županija.

Ponekad se za teritorijalne jedinice u i nekim drugim državama koristi - u prijevodu na hrvatski - termin *županija*.

## Poveznice

### U Vikipediji

* Hrvatske županije
* Mađarska
* Federacija Bosne i Hercegovine

### Vanjske veze

* Zakon o federalnim jedinicama FBiH iz 1996.