Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sudska vlast

**Sudska vlast** ili **pravosuđe** je jedna od tri nivoa vlasti. Posao sudske vlasti jeste da interpretira zakone koje je donijela legislativa (zakonodavna vlast). Sastoji se od posebnih institucija - sudova - koji tumače zakone, najčešće u sporovima između pojedinaca, odnosno pojedinaca i države. Odluke sudova su obavezujuće za izvršnu, i nešto rjeđe, zakonodavnu vlast. U liberalnim demokratijama sudska vlast treba da ima apsolutnu neovisna od ostalih grana vlasti. U SAD-u (kao najdemokratičnijoj zemlji na svijetu), sudska vlast je odvojena od ostale dvije i postoji u obliku Vrhovnog Suda (The Supreme Court). Neki teoretičari debatuju da izvršna vlast ima uticaja na američki Vrhovni Sud jer predsjednik lično bira sudije. Međutim, protuargumenti su da predsjednik ima pravo da bira sudiju tek kada jedan od njih umre (sudije u Vrhovnom Sudu SAD-a rade doživotno) i da nema pravo smjenjivati sudije koje rade.

Primjer gdje u liberalnoj demokratiji imamo mješanje nivoa vlasti je u Velikoj Britaniji. Naime, u vladi Velike Britanije, postoji mjesto za Lorda Savjetnika (Lord Chancelor), koji je ujedno i najstariji politički organ u Velikoj Britaniji (osnovan je prije 1000 godina). Problem je u tome što je on glavni u sudstvu (ima pravo da bira i otpušta sve sudije u V.B.), sjedi u parlamentu (zakonodavna vlast), i ima mjesto u vladi (izvršna vlast). Teorijski, on ima veću političku moć od premijera (ima i veću platu). Ovaj problem muči Britansku političku javnost već neko vrijeme. Velika Britanija kao jedna od prvih država liberalne demokratije sebi ne smije dopustiti to miješanje. Međutim, pošto su Britanci tradicionalisti postoje problemi (isto kao i sa Eurom). U posljednje vrijeme Toni Bler obećava da će ukinuti funkciju Lorda Savjetnika i da će na njegovo mjesto postaviti britanski Vrhovni Sud. Protu argumenti su: tradicija i veliki troškovi za izgradnju vrhovnog suda itd.

## Literatura

* Cardozo, Benjamin N. (1998). *The Nature of the Judicial Process*. New Haven: Yale University Press.
* Feinberg, Kenneth, Jack Kress, Gary McDowell, and Warren E. Burger (1986). *The High Cost and Effect of Litigation*, 3 vols.
* Frank, Jerome (1985). *Law and the Modern Mind*. Birmingham, AL: Legal Classics Library.
* Levi, Edward H. (1949) *An Introduction to Legal Reasoning*. Chicago: University of Chicago Press.
* Marshall, Thurgood (2001). *Thurgood Marshall: His Speeches, Writings, Arguments, Opinions and Reminiscences*. Chicago: Lawrence Hill Books.
* McCloskey, Robert G., and Sanford Levinson (2005). *The American Supreme Court*, 4th ed. Chicago: University of Chicago Press.
* Miller, Arthur S. (1985). *Politics, Democracy and the Supreme Court: Essays on the Future of Constitutional Theory*. Westport, CT: Greenwood Press.
* Tribe, Laurence (1985). *God Save This Honorable Court: How the Choice of Supreme Court Justices Shapes Our History*. New York: Random House.
* Zelermyer, William (1977). *The Legal System in Operation*. St. Paul, MN: West Publishing.

## Povezano

* Trodioba vlasti
* Zakonodavna vlast
* Izvršna vlast

## Vanjske veze

*  Arhivirano 2011-07-27 na Wayback Machine-u
# Ministar

**Ministar** je član vlade zadužen za određeni resor, odnosno područje. Obično je visoki državni dužnosnik. Ministar je podređen predsjedniku vlade i njemu je odgovoran, a ovisno o ustavnopravnom uređenju države, može biti odgovoran i parlamentu. Osobu za određenu ministarsku dužnost obično predlaža predsjednik vlade, ali ona mora uživati i povjerenje u parlamentu.

Ministar koji nema posebno dodjeljen resor obično se naziva **ministar bez lisnice** (bez resora ili bez portfelja).

U diplomaciji, ministar je šef diplomatske misije drugog razreda, akreditiran kod šefa države države primateljice. Također, *ministar-savjetnik* i *opunomoćeni ministar* su diplomatska zvanja visokog ranga.
# Parlament Saamija u Norveškoj

| Parlament Saamija u Norveškoj *Sámediggi*
Sámedigge Saemiedigkie Sametinget |
| --- |
| svečano otvorenje nove zgrade parlamenta 2000. |
| Struktura |
| Broj zastupnika | 39 |
| Duljina mandata | 4 godine |
| Mjesto zasjedanja |
| , Kárášjohka, Finnmark |
| Web-stranica |
| Sametinget |

**Parlament Saamija u Norveškoj** (Norveški jezik: *Sametinget*, Sjeverni Saami: *Sámediggi*, Lule Saami: *Sámedigge*, Južni Saami: *Saemiedigkie*) je tijelo predstavničke demokracije naroda Saami u Norveškoj koje djeluje kao jedna od institucija kojom se ostvaruje kulturna autonomija ovoga naroda. Parlament je sa radom započeo 9. oktobra 1989. godine, a u njemu sjedi 39 zastupnika koji se biraju u 7 izbornih jedinica.

## Historija

zgrada parlamenta
parlamentarna biblioteka
1964. osnovano je Norveško vijeće Saamija sa zadatkom da odgovori na izazove sa kojim se suočava ova grupa. Članove vijeća imenovale su državne vlasti. Naknadno je ovo tijelo zamijenjeno današnjim parlamentom.

1978. norveška je državna agencija zadužena za vodne resurse i energetiku objavila plan za izgradnju brane i hidroelekrtane koja bi stvorila umjetno jezero i potopila saamijsko selo Máze. Ovaj je plan naišao na snažan otpor među ovom etničkom grupom i doveo do **Altanske kontroverze** (po istoimenoj rijeci Alta) u kojoj su Saamiji fizički onemogućavali izgradnju brane, a naknadni deklasificirani dokumenti su pokazali da su norveške vlasti razmatrale vojno rješenje krize.

Kao rezultat ovih događaja, norveška je vlada 1980. i 1981. održala sastanke sa *Norveškom asocijacijom Saamija*, *Saamijskom asocijacijom uzgajivača jelena u Norveškoj* i *Norveškim vijećem Saamija*. Ovi su sastanci rezultirali osnivanjem vijeća koje je trebalo raspraviti kulturne izazove sa kojima se ovaj narod suočava i *Saamijski pravni komitet* koji je trebao odgovoriti na pravne izazove zajednice. Saamijski pravni komitet naknadno je predložio osnivanje demokratski izabranog tijela ovu zajednicu, što je za rezultat imalo usvajanje Saamijskog zakona 1987. Ova je promjena izazvala i izmjene Norveškog ustava 1988. godine i donošenje Zakona za Finnmark 2005. godine.

Saamijski zakon povjerio je dio ovlasti Parlamenta Norveške Saamijskom parlamentu, a te su odredbe stupile na snagu 24. februara 1989. Prvo zasjedanje parlamenta započeto je 9. oktobra 1989. i otvorio ga je kralj Olav V.

## Povezano

* Parlament Saamija u Švedskoj

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica
# Vlada

*Za ostale upotrebe, pogledajte Vlada (razvrstavanje).*
**Vlada** je naziv koji se u užem smislu koristi za najviši organ izvršne vlasti u nekoj državi.

U širem smislu, i najčešće kolokvijalno, se koristi kao sinonim za sve najviše organe vlasti, uključujući sudsku i zakonodavnu. Tako se npr. pod američkom federalnom vladom podrazumevaju Kongres, Predsednik i federalni organi.

Pod izrazom vlada se ponekad podrazumijeva i kolegijalno telo koje je podređeno drugom organu izvršne vlasti - monarhu u apsolutnim ili ustavnim monarhijama, odnosno predsedniku u predsedničkim ili polupredsedničkim sistemima vlasti.

Kao sinonimi za izraz vlada se ponekad koriste izrazi **veće ministara** ili kabinet.

Na čelu vlade se najčešće nalazi jedna osoba koja vrši funkciju šefa vlade u nekoj državi. On ima titulu predsednika vlade ili premijera. Ispod njega se nalazi jedan ili nekoliko potpredsednika vlade, a ispod njih ministri koji mogu upravljati pojedinim resursima (resursni ministri) ili ne (tzv. ministri bez portfelja).

Najvažniji akti koje donosi vlada jesu uredbe, a mogu se donositi uputstva, pravilnici i drugi podzakonski akti. Vlada takođe ima važnu ulogu kao predlagač državnog budžeta, važnih zakona, kao i za provođenje i utvrđivanje vanjske i unutrašnje politike neke države. U posebnim situacijama vlada može donositi i promene sa zakonskom snagom.
# Nordland

**Nordland** je okrug u Norveškoj, koji graniči s Tromsom na jugu, Nord-Trøndelagom na jugu, Norrbottens länom u Švedskoj na istoku, Västerbottens länom na jugoistoku i Atlantskim oceanom (Norveškim morem) na zapadu. Uprava okruga je u Bodøu. Udaljenim arktičkim otokom Jan Mayen se upravljalo iz Nordlanda od 1995. Nordland je najjužniji okrug Sjeverne Norveške.

Okrug je nekad bio poznat pod nazivom *Nordlandene amt*.

## Općine

Položaj općina u Nordlandu.
Okrug Nordland ima ukupno 44 općine (ne računajući nenastanjeni Jan Mayen):

|  |  |
| --- | --- |
| 1. Alstahaug
2. Andøy
3. Ballangen
4. Beiarn
5. Bindal
6. Bø
7. Bodø
8. Brønnøy
9. Dønna
10. Evenes
11. Fauske
12. Flakstad
13. Gildeskål
14. Grane
15. Hadsel
16. Hamarøy
17. Hattfjelldal
18. Hemnes
19. Herøy
20. Leirfjord
21. Lødingen
22. Lurøy
 | 23. Meløy
24. Moskenes
25. Narvik
26. Nesna
27. Øksnes
28. Rana
29. Rødøy
30. Røst
31. Saltdal
32. Sømna
33. Sørfold
34. Sortland
35. Steigen
36. Tjeldsund
37. Træna
38. Tysfjord
39. Værøy
40. Vågan
41. Vefsn
42. Vega
43. Vestvågøy
44. Vevelstad
 |

## Izvori

* Tollefsrud, J.; Tjørve, E.; Hermansen, P.: *Perler i Norsk Natur - En Veiviser*. Aschehoug, 1991.
* Moen, A. 1998. *Nasjonalatlas for Norge: Vegetasjon.* Statens Kartverk, Hønefoss.
* Norwegian Meteorological Institute ([1] Arhivirano 2006-02-08 na Wayback Machine-u).

## Vanjske veze

* Satellite picture by NASA showing northern part of Nordland and most of Troms Arhivirano 2006-10-06 na Wayback Machine-u
* Artscape Nordland Arhivirano 2005-08-31 na Wayback Machine-u
* 10,500-year old human settlement in Leirfjord (Norwegian) Arhivirano 2006-01-04 na Wayback Machine-u
* Deep water corals Arhivirano 2006-04-17 na Wayback Machine-u
* Vega - new Unesco World Heritage Site (pdf) Arhivirano 2006-02-19 na Wayback Machine-u
* Junkerdal National Park in Saltdal
* Rago National Park
* Børgefjell National Park
* Møysalen National Park
* Saltfjellet-Svartisen National Park - the most varied in Norway
* Norwegian Mountain Touring Association (DNT) Arhivirano 2006-02-03 na Wayback Machine-u
# Sarpsborg

**Sarpsborg kommune**
|

|  |
| --- |
|  |

 |
|  |
| Okrug | Østfold
 |
| Oblasti |  |
| Općina | NO-0105
 |
| Administrativno središte | Sarpsborg
 |
| Gradonačelnik ({{{guverner\_kao}}}) | Jan O. Engsmyr (Ap)
 |
| Službeni naziv | Bokmål
 |
| Površina  - Ukupno  - Kopno  - Postotak
 | Rangirana 238 406 km² 370 km² 0.13 %
 |
| Stanovništvo  - Zemlja ([[as of {{{stanovništvo kao}}}|ljeto 2005]])  - Postotak  - Promjena (10 godina)  - Gustoća
 | Rangirana 13 {{{stanovništvo}}} 1.08 % 6.6 % 134/km²
 |
| Koordinate
 | 59°17′N, 11°12′E |
| *www.sarpsborg.com*
*Podaci iz norveških statistika* |

**Sarpsborg** je grad i istoimena općina u norveškom okrugu Østfold. Osnovao ga je vikinški kralj Olav Haraldsson (Sveti Olav) godine 1016. U to vrijeme je bio prijestolnica Norvešek. Ime Sarp znači vodopad, koji je bio, i još jest, važan za lokalnu industriju. Borg znači tvrđavu ili uporište. Dakle, Sarpsborg se u prošlosti mogao opisati kao tvrđava uz vodopad. Na žalost, većina starog grada leži ispod rijeke Glomme, zakopana ispod odrona mulja koji se dogodio između 1200. i 1400. godine. Nakon što je grad sagrađen na sigurnijem mjestu, spalili su ga švedski osvajači godine 1567. Cijeli grad se evakuirao prema današnjem Fredrikstadu, oko 15 km nizvodno. Međutim, Sarpsborg se obnovio, a stanovništvo mu je raslo da bi u ljeto 2005. doseglo 50.000.

Borregaard Industries je najvažnije industrijsko postrojenje u gradu. U gradu se također nalazi Borg Bryggerier, dio Hansa Borg Bryggeriera, druge najveće pivarske grupe u Norveškoj.

1960-ih je Sarpsborg bio slavan po svom fudbalskom klubu Sparta Sarpsborg FK, ali ga danas bolje poznaju po hokejaškom klubu Sparta Warriors.

| Općine u norveškom okrugu Østfold |  |
| --- | --- |
|
Aremark |
Askim |
Eidsberg |
Fredrikstad |
Halden |
Hobøl |
Hvaler |
Marker |
Moss |
Rakkestad |
Rygge |
Rømskog |
Råde |
Sarpsborg |
Skiptvet |
Spydeberg |
Trøgstad |
Våler

 |
# Buskerud

**Buskerud** je okrug u Norveškoj, koji graniči s Akershusom, Oslom, Opplandom, Sogn og Fjordaneom, Hordalandom, Telemarkom i Vestfoldom. Uprava okruga je smještena u Drammenu.

## Općine

Lokacija općina u Buskerudu
Okrug Buskerud ima ukupno 21 općinu:

|  |  |
| --- | --- |
| 1. Ål
2. Drammen
3. Flesberg
4. Flå
5. Gol
6. Hemsedal
7. Hol
8. Hole
9. Hurum
10. Kongsberg
11. Krødsherad
 | 12. Lier
13. Modum
14. Nedre Eiker
15. Nes
16. Nore og Uvdal
17. Øvre Eiker
18. Ringerike
19. Rollag
20. Røyken
21. Sigdal
 |

## Vanjske veze

* Buskerud Fylkeskommune Arhivirano 2008-01-16 na Wayback Machine-u
# Vestfold

| Okrug Vestfold Vestfold |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Pokrajina | Istočna Norveška
 |
| Sedište | Tensberg
 |
| Broj opština | 14
 |
|  |
| Površina | 2.224,36 km²
 |
| Stanovništvo | 239.907 (2013.) |
| Gustina naseljenosti | 105,7/km²
 |
|  |
| Veb stranica | www.vfk.no
 |

**Vestfold** (norveški: *Vestfold*) je okrug u južnom delu Norveške. Upravno sedište okruga je grad Tensberg. Značajni su i gradovi Larvik, Sandefjord i Horten.

Površina okruga Vestfold je 2.224,36 km², na kojoj živi oko 240 hiljada stanovnika.

Grb Vestfolda potiče iz 1970 godine i zlatna srednjovekovna kruna dinastije Ingling.

## Položaj i granice okruga

Okrug Vestfold se nalazi u južnom delu Norveške i graniči se sa:

* sever: okrug Buskerud,
* istok: Severno more (Zaliv Oslo),
* jug: Severno more (Skagerak),
* zapad: okrug Telemark.

## Prirodni uslovi

Vestfold je primorski okrug, koji značajnim delom leži na ostrvima i poluostrvima. Priobalje na jugoistoku je u vidu omanje nizije, ali za planinsku Norvešku ona je značajna.

Okrug izlazi na Severno more, na njegov deo Kategat. Obala je razuđena, sa brojnim ostrvima - Neterej, Fejnland, Vejerland. Od reka poznata je reka Numedalslogen. U okrugu postoji i par malih jezera.

## Stanovništvo

Opštine u okviru okruga Vestfold
Po podacima iz 2010. godine na području okruga Vestfold živi oko 235 hiljada stanovnika, većinom etničkih Norvežana.

Okrug poslednjih decenija beleži značajno povećanje stanovništva. U poslednjih 3 decenije uvećanje je bilo za približno 20%.

**Gustina naseljenosti** - Okrug ima gustinu naseljenosti je preko 100 st./km², što je 8 puta više od državnog proseka (12,5 st./km²). Priobalni deo okruga je mnogo bolje naseljen nego brdski na zapadu.

## Podela na opštine

Okrug Vestfold je podeljen na 14 opština (*kommuner*).

## Vanjske veze

* www.vfk.no Zvanična stranica Okruga Vestfold Arhivirano 2006-05-12 na Wayback Machine-u
# Tønsberg

| Tønsberg
 |
| --- |
| TønsbergTønsberg |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Norveška
 |
| **Okrug** | Vestfold
 |
| **Općina** | Tønsberg
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 107 km2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2008.)
 |
|  - **Grad** | 38.914
 |
|  - **Gustoća** | 291 stan/km2 (općina)
 |
|  |
| Karta
 |
| Tønsberg
 |

**Tønsberg** je grad i središte istoimene općine u norveškom okrugu Vestfold. Poznat je po dugoj i bogatoj historiji, pa se ponekad navodi kao najstariji grad u nordijskim zemljama. Poznat je i po Oseberškom brodu pronađenom u njegovoj blizini.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz 2008. godine u općini živi 38.914 stanovnika.

## Geografija

Grad se nalazi u južnoj Norveškoj južno od Osla na ulazu u Oslofjord.

## Gradovi prijatelji

* Covarrubias, Španjolska
* Évora, Portugal
* Ísafjörður, Island
* Joensuu, Finska
* Lamia, Grčka
* Linköping, Švedska
* Ravenna, Italija
* Speyer, Njamačka

## Izvor

## Vanjske veze

* Službene stranice općine Arhivirano 2007-10-21 na Wayback Machine-u

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Tønsberg** |
# Skien

| Skien Skien kommune
 |
| --- |
| Centar SkienaCentar Skiena |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Grb** |

 |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** | Norveška
 |
| **Regija (fylke)** | Vestfold og Telemark
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 779,2 km2 |
|  |
| **Stanovništvo** (2022.)
 |
|  - **Grad** | 55.513
 |
|  - **Gustoća** | 77,2 /km2 |
|  |
| **Vremenska zona** | CET (UTC+1)
 |
| **Službene stranice** www.skien.kommune.no/
 |

**Skien** je norveški grad, općina i glavni grad okruga Vestfold i Telemark. Jedan od najstarijih gradova u Norveškoj, a naselje je nastalo oko 1000. godine. Jedan je od rijetkih srednjovjekovnih gradova u Norveškoj koji nije utemeljio kralj. Kroz drvnu i pilansku industriju Skien je od 16. stoljeća postao jedno od najvažnijih norveških trgovačkih i kulturnih središta i zadržao svoj položaj jednog od vodećih norveških gradova do početka 19. stoljeća.

Skien je poznat kao rodno mjesto dramatičara Henrika Ibsena, koji često preuzima motive iz Skiena u svojoj poeziji, a općina troši mnogo sredstava na upravljanje i komuniciranje života i djela umjetnika. Polarni istraživač Hjalmar Johansen također je bio iz Skiena, a pomogao je u osnivanju Sportske udruge Odd. Najstariji postojeći nogometni klub u Norveškoj, Odds ballklubb, potječe iz ove sportske udruge. Skien ima tri velike kazališne zgrade, Ibsenhuset iz 1970-ih, Festiviteten koji je dovršen 1891. i Teater Ibsen na Klosterøyi koji je dovršen 2016.

Općina i grad su jedanaesti po veličini u Norveškoj, s 55.739 stanovnika. Grad Skien dio je povezanog urbanog područja u općinama Skien, Porsgrunn i Bamble, a naselje Porsgrunn/Skien je sedmo po veličini u zemlji s 93.255 stanovnika.
# Finnmark

**Finnmark** (sami: *Finnmárkku*; finski: *Ruija*) je okrug na krajnjem sjeveroistoku Norveške, koji se graniči s okrugom Troms na zapadu, Finskom (Lapland) na jugu i Rusijom (Murmanska oblast) na istoku. Okrug je nekada bio poznat pod nazivom*Vardøhus amt*. Finnmark graniči s Norveškim morem (Atlantski ocean) na sjeverozapadu, a na sjeveru i sjeveroistoku s Barentsovim morem (Arktički ocean). Finnmark je također dio laponske regije, koja se prostire kroz četiri države, kao i Barentsove regije. To je najveći i najrjeđe naseljeni okrug Norveške. Smješten je na vrhu Evrope, gdje se Norveške okreće na istok, te je zato Finnmark uvijek bio mjesto gdje se istok sreće sa zapadom - u prirodi kao i u kulturi.

## Vanjske veze

* Stone age in Finnmark Arhivirano 2012-12-09 na Archive.is-u
* Finnmark county administration Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u
* Bioone online Journal: Vegetation changes in the Nordic Mountain Birch Forest: the influence of grazing and climate change
* northcape.no - history and culture of the North Cape area Arhivirano 2007-02-23 na Wayback Machine-u
# Bokmål

Zemljovid službenih inačica norveškog jezika po općinama u Norveškoj. Plavo je nynorsk (*novonorveški*), crveno je bokmål (*knjiški jezik*), a sivo neutralna područja.
**Bokmål** (ISO 639-3: nob; u prijevodu *knjiški jezik*), zvan katkad i riksmål (*državni jezik*), jedan je od šest istočnoskandinavskih jezika. Kao i drugi standardni norveški jezik, nynorsk, to je u biti pisani jezik, ali većina Norvežana govori dijalektima koji se više ili manje razlikuju od pisanog jezika. Bokmål je blizu, a dijelom proizlazi iz danskog jezika 19. stoljeća. Od dva oblika norveškog standarda, bokmål je stariji i rasprostranjeniji među govornicima, prema procjeni njime se služi 85–90% stanovništva u Norveškoj. Iznimka su zapadni dijelovi Norveške gdje se većina govornika još uvijek služi nynorskim. Bokmål je standardna inačica norveškoga jezika koju najčešće uče strani studenti. Konzervativnija pravopisna norma, poznatija kao *riksmål*, nije službeni jezični oblik, ali je naširoko upotrebljavaju novinari i autori.

## Historija

Prvi pravopis službeno je usvojen 1907. pod imenom *riksmål*, a na njemu se radilo od 1879. To je u biti prilagođeni danski književni jezik, jer je u prošlosti Norveška bila u uniji s Danskom, pa su tim dano-norveškim jezikom govorile norveške gradske i intelektualne elite, posebice u glavnom gradu. Kada su velike konzervativne novine Aftenposten 1923. počele objavljivati tekstove na novome pravopisu, danski je jezik praktički izašao iz uporabe u Norveškoj.

Ime *bokmål* službeno je usvojeno 1929., a predložene su i radikalnije jezične reforme da bi se u budućnosti oba jezična oblika ujedinila u *samnorsk*. Ovoj se reformi, međutim, protive intelektualci koji zagovaraju stariju ortografiju i riksmål. Nakon Drugog svjetskog rata pojačala se borba protiv zbližavanja dviju standarda u samnorsk, pa su naknadne jezične reforme u bokmålu pravopisno bliže rješenjima koja zastupaju pristaše konzervativnijeg riksmåla.

U školama je za vrijeme Drugog svjetskog rata naglo pao broj polaznika na riksmålu/bokmålu, a nynorsk je učilo više od jedne trećine učenika. Nakon rata došlo je do novih jezičnih reformi, bokmål je ponovno populariziran i bilježio je stalni porast. Danas se taj jezični oblik poučava u gotovo 90% norveških osnovnih škola, a nynorsk je popularniji jezični oblik u regijama na zapadu Norveške.

Jedan je od dva člana norveškog makrojezika [nor].

## Povezano

* bergensk
* høgnorsk
* innlandsmål
* landsmål, allmogespråk, bygdemål, dialekt
* folkmål
* nordnorsk
* norsk
* nynorsk
* østnorsk
* riksmål
* samnorsk
* stasjonsspråk
* trøndersk
* vestnorsk

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
# Množina

**Množina** je gramatički oblik koji označava količinu predmeta, pojmova, bića ili pojava veću od jedan. Danas je, uz jedninu, u većini indoeuropskih jezika jedini gramatički broj.
# Nynorsk

Zemljovid službenih inačica norveškog jezika po općinama u Norveškoj. Plavo je nynorsk (*novonorveški*), crveno je bokmål (*knjiški jezik*), a sivo neutralna područja.
**Nynorsk** (ISO 639-3: nno; u prijevodu *novonorveški*) po jednoj klasifikaciji jedan od nekadašnjih pet zapadnoskandinavskih jezika, sjevernogermanske skupine koji u pismu koristi oko 10–20% stanovništva Norveške. Jedan je od dva člana norveškog makrojezika. Nastao je sredinom 19. stoljeća na temelju starijih dijalekata a njegovom stvaranju doprinjeo je Ivar Andreas Aasen, autor značajnih djela poput *Det norske folkesprog grammatik* ili "Gramatika norveških dijalekata" (1848; *Grammar of the Norwegian Dialects*) i *Ordbog over det norske folkesprog* ili "Rječnik norveških dijalekata" (1850; *Dictionary of the Norwegian Dialects*). Naziv *nynorsk* prihvaćen je 1929. a do tada je nazivan *landsmål* (*nacionalni jezik*).

Razlike između bokmåla i nynorska nisu prevelike. Prvi se oslanja na već dugo korišteni pravopis preuzet iz danskog jezika (a samim time ne predstavlja vjerodostojnu presliku norveškog načina izgovora), dok nynorsk pokušava istaknuti razlike između danskog i norveškog. Unatoč tome, bokmål i dalje prevladava u pisanom jeziku, dok u govoru, većina Norvežana govori dijalektima (koji su češće bliži nynorsku nego bokmålu), čak i u službenim situacijama.

## Povezano

* bergensk
* bokmål
* høgnorsk
* innlandsmål
* landsmål, allmogespråk, bygdemål, dialekt
* folkmål
* nordnorsk
* norsk
* østnorsk
* riksmål
* samnorsk
* stasjonsspråk
* trøndersk
* vestnorsk

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (16th)