Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bjørnstjerne Bjørnson

|  Bjørnstjerne Bjørnson |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Bjørnstjerne Martinius Bjørnson (1832-decembra-08)8. decembra 1832.  Kvikne, Norveška (tada  Ujedinjena Kraljevstva Švedske i Norveške) |
| Smrt | 26. aprila 1910. (dob: 77)  Pariz, Francuska |
| Nacionalnost | Norvežanin |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | pisac, političar |
| Opus |
| Književni pravac | romantizam realizam |
| Književne vrste | roman, drama, poezija |
| Jezik | norveški jezik |
| Znamenita djela |
| *Maria Stuart i Skotland* *Sigurd Slembe* "Ja, vi elsker dette landet" |
| Potpis |
|  |

**Bjørnstjerne Martinius Bjørnson** (Kvikne, 8. prosinca 1832. – Pariz, 26. travnja 1910.), je bio norveški književnik, Nobelovac i političar. Bjørnson danas slovi kao jedna od najranijih i najvažnijih ličnosti u norveškoj dramskoj književnosti. Bjørnson je također poznat po tome što je bio član "Velike četvorice" norveških pisaca zajedno sa Henrikom Ibsenom, Jonasom Lieom i Alexanderom Kiellandom.

Bjørnstjerne Martinius Bjørnson rođen je 8. prosinca 1832. u Kvikneu. Pisao je, uglavnom, o političkim, socijalnim, moralnim i estetičkim pitanjima njegova doba.

Bio je iznimno utjecajan u stvaranju tipične škole norveških pisaca, s korijenima u ranoj norveškoj kulturi. Bjørnsonov prvi roman, *Sunčano brdo* (1857.), je bio realistični prikaz postupanja prema seljacima. Među njegovim mnogobrojnim djelima, ističe se dramska trilogija *Sigurd Slembe* (1862.) i ostale drame: *Marie Stuart Skotland* (1864.), *Bankrotirani* (1875.), i drama u dva dijela *Iznad naših moći* (1883.-1895.), te roman *Ribarica* (1868.) i serija epskih pjesama *Arnljot Gelline* (1870.).

Bjørnson je bio jedan od izvornih članova Odbora za Nobelovu nagradu, a 1903. je i sam dobio Nobelovu nagradu za književnost. Bio je, također, jedan od vođa političke „bitke“ koja je 1905. dovela do osamostaljenja Norveške. Bjørnstjerne Martinius Bjørnson umro je 26. travnja 1910. u Parizu.
# Ruda

Željezna ruda
**Rude** ili **mineralne sirovine** koje se pojavljuju u Zemljinoj kori mogu se grupirati u 3 glavne grupe:

## Metalne mineralne sirovine (ili rude/rudače)

Koriste se za dobivanje metala (kao npr. zlato, srebro, platina, željezo, olovo, cink, bakar, aluminij, kositar, nikal, krom, titanij, molibden, mangan, vanadij, kobalt, volfram, antimon, živa i dr.

**Rude ili rudače** su prirodni spojevi (koncentrirani na pojedinim mjestima u Zemljinoj kori) u kojima se nalaze metali u takvoj količini koja omogućuje rentabilno dobivanje odgovarajućeg metala.

**Podjela ruda može se vršiti po više kriterija kao što je**:

**Vrsta metala koji se dobiva iz rude**:
Npr. rude željeza, rude bakra, rude mangana itd...
**Pojavljivanje u prirodi**:
- *Jednostavne rude* iz kojih se dobiva jedan metal.
Npr. ruda kasiterita koja služi za dobivanje kositra.
- *Složene rude* iz kojih se dobiva dva ili više metala.
Npr. ruda tetraedrita iz koje se dobiva bakar, antimon, srebro i telur.
**Sadržaj metala u rudi**:
- *Bogate rude* (imaju veliki postotak metala i prerađuju se direktno)
- *Srednje bogate rude*
- *Siromašne rude* (ove rude se prije metalurške prerade moraju obogaćivati)
**Hemijski sastav**:
- *Samorodne rude* sadrže (plemenite) metale u elementarnom stanju.
To su najčešće zlato, srebro i platina.
- *Sulfidne rude* kod kojih je metal vezan sa sumporom.
Npr. halkozin, kovelin, galenit, sfalerit, cinabarit, pirit, halkopirit, bornit, realgar, auripigment, antimonit, molibdenit, arsenopirit, kobaltin, nikelin i dr.
- *Oksidne rude* kod kojih je metal vezan sa kisikom u obliku oksida.
Npr. magnetit, hematit, kromit, kasiterit, boksit, kuprit, limonit, uraninit, piroluzit, ilmenit i dr.
- *Karbonatne rude* kod kojih je metal vezan u obliku karbonata.
Npr. magnezit, siderit, rodohrozit, smitsonit i dr.
- *Silikatne rude* kod kojih je metal vezan za silicijevu kiselinu. Ove rude su česte u prirodi ali vrlo često su neprikladne za industrijsko dobivanje metala jer su kompleksnog kemijskog sastava.
Npr. garnierit služi za dobivanje nikla.
## Nemetalne mineralne sirovine

Imaju vrlo široku i svestranu primjenu u građevinarstvu, kemijskoj tehnologiji i kao topitelji u metalurgiji.

Kao npr. pijesak, šljunak, tehnički i ukrasni kamen, gips, lapor, vapnenac, ciglarska, keramička i vatrostalna glina, kaolin, kreda, kalcit, kvarc i kvarcni pijesak, magnezit, fluorit, barit, grafit, sumpor, kuhinjska sol, azbest i dr.

## Energetske mineralne sirovine

Koriste se za pogon motornih vozila, u kemijskoj industriji i energetici.

Ovdje spada ugljen (primarni energetski resurs), nafta, prirodni plin i uran (sekundarni energetski resursi).

Osim gore navedenih čvrstih mineralnih sirovina one se još u prirodi pojavljuju u tekućem (npr. nafta, mineralne i geotermalne vode) i plinovitom stanju (prirodni plin).

## Veze

* Rudarstvo
* Rudnik
* Rudna ležišta
* Oplemenjivanje mineralnih sirovina
* Metalurgija
* Mineralogija
* Kemija
# Zapadna Evropa

Regiji **zapadne Evrope** pripadaju države: Ujedinjeno Kraljevstvo, Irska, Francuska, Belgija, Holandija i Luksemburg. Zapadna Evropa ima površinu 936.889 km kvadratnih što čini 8,9% celokupne površine Evrope. Na ovom prostoru živi 146.694.824 stanovnika. To je najgušće naseljena regija Evrope.

Analizirajući položaj Zapadne Evrope vidi se da je ona smeštena oko Severnog mora i kanala La Manš. Kanal razdvaja V.Britaniju i Francusku na rastojanju od svega 33 km. U meridijanskom smeru Zapadna Evropa se pruža od Škotske sve do Španije.

Obale su jako razuđene i sastavljene od stena razne starosti što između drugih faktora utiče na raznolike reljefne oblike. Na kontinentalnom i ostrvskom delu Zapadne Evrope uz morske površine nalaze se nizije. Nizije se na ostrvskom delu regije pružaju do Peninskih i Kambrijskih planina. Na kontinentalnom delu nizije se prostiru do Ardena i Porajnskih planina, a u jugozapadnoj i zapadnoj Francuskoj do podnožja Pirineja i centralog masiva. Mlađe venače planine Alpi i Jura, poput Pirineja na jugu, čine granicu ove regije na istoku.

Klima regije je pod uticajem Atlantika, a od klime je zavisan veći deo života u ovom prostoru. Ogranci tople Golfske struje zagrevaju obale Zapadne Evrope. Zapadni vetrovi joj donose dovoljnu količinu padavina. Mala temperaturna kolebanja, a padavine su raspoređene podjednako tokom godine, pretežno u obliku kiše. S tim osobinama, klima ima karakter blagosti i ujednačenosti.
Orjentacija rečnih tokova je takva da su oni putevi sa kontinenata na okean, ali i obrnuto sa okeana na kontinent. Prema Severnom moru i Kanalu od većih reka koje teku s kontinenta su: Rajna, Šelda, Mas i Sena, prema Atlantiku su Loara i Garonna, a sa britanskog ostrva Temza i Severn. Ove reke teku preko velikih nizijskih područja i zavala kao što su: Nizozemlje, Anglo-flamanska zavala, Pariški, Londonski i Akvitanski basen.Biskajski zaliv je najveci u zapadnoj Evropi.

## Historija

Zapadna Evropa je dugo vekova bila regija na "kraj sveta". Tu je prestajao poznati svet i počinjalo je nepoznato vodeno prostarnstvo. Otkriće puta za Ameriku povuklo je za sobom razvoj pomorstva i trgovine, u narednim vekovima i sve do danas. Ona je postala kolevkom progresa, a akvatorija uz njene obale postala je najprometnija saobraćajnica. Sve je to doprinelo da se u Zapadnoj Evropi rodila i rasla industrijska revolucija na čijim su tehničkim dostignućima učili, jedno duže vreme, svi narodi sveta. Ova regija je bila prvi industrijski prostor na Zemlji.
# Ambasada

**Ambasada** ili **veleposlanstvo** (franc. *ambassade* < tal. *ambasciata*, od srlat. *ambactia*: služba, od gal. *ambactus*: sluga), diplomatsko predstavništvo najvišeg ranga zemlje šiljateljice u zemlji primateljici. Također termin označava zgradu tog predstavništva. Veleposlanstvo se u pravilu otvara u glavnom gradu zemlje primateljice, a mogu se na temelju posebnog prethodnog odobrenja zemlje primateljice, pojedini odjeli kao sastavni dijelovi veleposlanstva, otvoriti i u nekom drugom gradu.

## Predradnje za otvaranje veleposlanstva

Nakon uspostave diplomatskih odnosa i dogovora o otvaranju veleposlanstva ili poslanstva, uobičajno je da država imenovanja uputi, u glavni grad države primateljice, diplomatskog djelatnika niže razine koji će obaviti sve pripreme (prostor za ured, za stanovanje i dr.) te otvoriti veleposlanstvo i organizirati dolazak veleposlanika. Tom djelatniku ministar vanjskih poslova države primateljice daje "uvodno pismo" (fran. *letre d'introduction*) adresirano na ministra vanjskih poslova države primateljice u kojemu navodi svrhu akreditacije diplomatskog djelatnika. Do dolaska veleposlanika taj djelatnik obavlja dužnost privremenog otpravnika poslova (fran. *charge d'affaires ad interim*).

Nakon što je navedeni djelatnik dovršio povjerene mu poslove, obavješćuje svoje ministarstvo vanjskih poslova koje mu zatim javlja prijevozno sredstvo i točno vrijeme dolaska veleposlanika u glavni grad države primateljice. Otpravnik poslova o tome notom obavješćuje ministarstvo vanjskih poslova države primateljice.

Novodošlog veleposlanika dočekuje predstavnik protokola, a sve do predaje vjerodajnice drži se da je on u zemlji inkognito.

## Povezani članici

* Diplomatska misija
# Šengenski sporazum

Svijetloplavo predstavlja države u kojima se primjenjunje sporazum, svijetlozeleno države u kojima će se uskoro početi primjenjivati, a sivo države koje nemaju veze sa sporazumom
**Šengenski sporazum** 14. lipnja 1985. potpisalo je 5 europskih država: Belgija, Francuska, Njemačka, Luksemburg i Nizozemska. Sporazum je potpisan na brodu "Princeza-Mari Astrid", na mjestu Mozel, pored Schengena, malog mjesta u Luksemburgu na granici Francuske i Njemačke. Po Schengenskom sporazumu, državljani država u Europskoj uniji mogu se slobodno kretati po drugim članicama (bez putovnice, osobne iskaznice).

Do danas ovaj sporazum su prihvatile 25 zemlje članice Europske unije, kao i Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska koje nisu u Europskoj uniji.

## Članstvo

* 19. lipnja 1990. - Belgija, Francuska, Njemačka, Luksemburg, Nizozemska
* 27. studenog 1990. - Italija
* 25. lipnja 1992. - Portugal, Španjolska
* 6. studenog 1992. - Grčka
* 28. travnja 1995. - Austrija
* 19. prosinca 1996. - Danska, Finska, Island, Norveška, Švedska
* 1. svibnja 2004. - Cipar (neimplementirano), Češka, Estonija, Mađarska, Letonija, Litva, Malta, Poljska, Slovačka, Slovenija
* 16. listopada 2004. - Švicarska (ratificirala sporazum na referendumu 5. srpnja 2007.)
* 1. ožujka 2008 - Lihtenštajn
* 1. siječnja 2007. - Rumunjska i Bugarska
* 1. srpnja 2013. - Hrvatska

## Implementacija sporazuma

Ulazak u Poljsku
* 26. ožujka 1995. – Belgija, Francuska, Njemačka, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Španjolska
* 1997. - Italija (26. studenog), Austrija (1. prosinca), Grčka (8. prosinca)
* 26. ožujka 2000. – Grčka u potpunosti pristupila sporazumu
* 25. ožujka 2001. - Danska, Švedska, Finska, Norveška, Island

* 21. prosinca 2007. - Slovenija, Mađarska, Češka, Slovačka, Poljska, Letonija, Litva, Estonija i Malta implementiraju sporazum na kopnenim granicama.
* 28. ožujka 2008. navedene države u potpunosti implementiraju sporazum (otvaraju se luke i zračne luke).

* studeni 2008. - Švicarska i Lihtenštajn
* 1. siječnja 2023. - Hrvatska
* 31. ožujka 2024. - Rumunjska i Bugarska implementiraju sporazum na morskim i zračnim granicama
* 1. siječnja 2025. navedene države u potpunosti implementiraju sporazum (otvaraju se kopnene granice).

Državljani Andore, Monaka, San Marina i Vatikana i teritorija Grenland i Farskih otoka mogu se slobodno kretati po državama potpisnicama Schengenskog sporazuma.
# Oružane snage

**Oružane snage**, ponekad poznate i pod jedinstvenim nazivom **oružana sila**, a kolokvijalno kao **vojska** ili **armija** jest naziv koji se koristi za društvenu organizaciju ili skup društvenih organizacija oformljenih, obučenih i održavanih u svrhu vođenja rata.

U užem smislu se pod oružanim snagama najčešće smatraju vojne formacije osnovane i održavane od strane pojedine države, odnosno profesionalne vojničke institucije. U njih ponekad mogu ulaziti i paravojne formacije, mada se taj izraz često koristi za institucije povezane s ne-državnim entitetima kao što su političke stranke ili pokreti.

## Grane i rodovi

* **kopnena vojska**
	+ pješaštvo
	+ topništvo (topničko-raketne postrojbe)
	+ oklopništvo (oklopne postrojbe)
* **ratna mornarica **ratno zrakoplovstvo i PZO postrojbe za posebne namjene

## Povezano

* Vojna povijest

## Vanjske veze

* Janes Defence
* Center for Defense Information
* Federation of American Scientists
* Military News Arhivirano 2006-03-26 na Wayback Machine-u
* Directory of Online Military Indexes & Records - USA
* US Military News DefenseLINK.mil Arhivirano 2009-12-05 na Wayback Machine-u
* Baltic Defence College Arhivirano 2012-02-04 na Wayback Machine-u
# Mobilizacija

**Mobilizacija** (**mobilizovanje**) je planski i organizovan prelazak iz mirnodopske organizacije i stanja na ratnu organizaciju, uslove rada i naređeno stanje pripravnosti. Riječ *mobilizacija* se u vojnom kontekstu prvi put spominje pri opisu priprema Pruske vojske između 1850. i 1860. Od tada su se teorije i tehnike mobilizacije stalno mijenjale. Prije Prvog i Drugog svjetskog rata neke zemlje su razvile složene planove kako bi provele brzu i učinkovitu mobilizaciju u slučaju rata. Suprotno značenje od riječi mobilizacija je *demobilizacija*.

Mobilizacija je postala važna s primjenom obveze služenja vojnog roka i uvođenjem željeznice u uporabu tijekom 19. stoljeća. Mobilizacija je prvi put institucionalizirala masovno novačenje snaga u vrijeme Francuske revolucije, što je promijenilo osobine rata. Brojne tehnološke i društvene promjene uvjetovale su primjenu bolje organiziranih načina okupljanja vojske. Značajnije inovacije su svakako telegraf, koji je obogućavao brzo prenošenje zapovijedi, željeznica, koja je omogućavala brzu koncentraciju snaga, te obveza služenja vojnog roka, što je osiguravalo uvježbanu pričuvu raspoloživu u slučaju rata.
# Vojska

| Vojska / Armija Armée |
| --- |
| Vojnička paradaVojnička parada
 |
|  |

**Vojska** (od praslavenskog i staroslavenskog: *vojinъ*= ratnik), u širem smislu, ukupna vojna sila (oružane snage) neke države ili saveza država.

Taj se naziv u tom značenju koristio do 20. vijeka, sve dok su vojske bile pretežno sastavljene od pješadije, konjice, inžinjerije, artiljerije i ratne mornarice. Ali kako se odtad njena aktivnost proširila i na zračna prostranstva, danas se ukupnu vojnu silu češće koristi termin - oružane snage, dok se ime vojska u užem smislu češće koristi samo za kopnenu vojsku

U oružanim snagama manjih država koristi se kao sinonim - **armija** (od francuskog: *armée*, od latinskog: *armare*=naoružati).
To je velika organizirana snaga naoružana i istrenirana za rat, naročito na kopnu.
Armija je vojna jedinica organizirana za samostalno kopneno ratovanje.

Armija je najčešće sastavljena od 3 -4 divizije (9 - 12 pukova) i ostalih manjih pomoćnih formacija bataljona, četa (artiljerije, saniteta, inžinjerije...)
Armijom mogu komandirati oficiri sa činom general-pukovnika i višim.

## Historija

Tokom historije mijenjao se karakter i organizacija vojske. Društveni i politički aspekti nacija u različitim periodima rezultirali su revizijom u sastavu vojski.
Nova oružja utjecala su na prirodu ratovanja i organizaciju vojski. U raznim vremenima vojske su bile formirane od vojnika pješadinca, konjanika ili vojnika poslužioca artiljerijskih oruđa, sastavljene od profesionalaca ili amatera, od najamnika koji se bore za plaću ili za ono što opljačkaju, ili od patriota koji se bore za svoju naciju.
Razmatranje razvoja vojski mora se promatrati u svjetlu vremena u kojem je konkretna vojska formirana i vojnih kampanja koje je vodila.

Naziv armija (*armata*, *armada*) upotrebljavao se isprva u ratnoj mornarici na prelazu iz srednjeg u novi vijek za veću flotu ratnih brodova, nakon tog se taj naziv prenio i na kopnenu vojsku.
Armija kao najviša operativna jedinica kopnene vojske prvi put se spominje za Francuskih revolucionarnih ratova krajem 18. vijeka.
U Drugom svjetskom ratu armije su kao najviši operativni sastavi, djelovale samostalno na pojedinim frontovima ili kao grupe armija.

Vojskom ili **Armijom** se, barem u mirnodopskom stanju, ne smatraju milicija kao i druge paravojne formacije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Army military* (`en`)
* *Armija* (`sh`)
# 994.

*Ovo je članak o godini 994.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 1. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 9. vijek – **10. vijek** – 11. vijek
 |
| Decenija:
 |  960-e  970-e  980-e  – 990-e –  1000-e  1010-e  1020-e  |
| Godine:
 | 991 992 993 – **994** – 995 996 997
 |

994.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 994.. (CMXCIV) |
| Ab urbe condita
 | 1747.
 |
| Islamski
 | 383–384.
 |
| Iranski
 | 372–373.
 |
| Hebrejski
 | 4754–4755.
 |
| Bizantski
 | 6502–6503.
 |
| Koptski
 | 710–711.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1049–1050.
 |
| • *Shaka Samvat* | 916–917.
 |
| • *Kali Yuga* | 4095–4096.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 3630–3631.
 |
| • 60 godina
 | Yang Drvo Konj (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 10994.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **994.** (**CMXCIV**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru.

## Događaji

* Danski kralj Sweyn Rašljobradi se ženi za Sigrid Gordu.
* Oton III stiče dob nakon koje počinje vladati Njemačkom kao kralj.
* Engleski kralj Aethelred II plaća 16.000 funti danka (*danegeld*) norveškom kralju Olafu Trygvassonu.
* 15. 9. - Bizantsko-arapski ratovi: Bitka na Orontu u kojoj Fatimidi nanose težak poraz bizantskoj vojsci Mihaila Burcesa.

## Rođenja

* 7. 11. – Ibn Hazm, arapski filozof (u. 1069)
* Simeon, prvi normanski opat Elyja
* Imam Bayhaqi, muslimanski učenjak

## Smrti

* Markgrof Leopold I od Austrije
* Sigeric Ozbiljni, nadbiskup Canterburyja

## Reference
# 1397.

< |
13. vijek |
**14. vijek**
| 15. vijek
| >

< |
1360-e |
1370-e |
1380-e |
**1390-e**
| 1400-e
| 1410-e
| 1420-e
| >

<< |
< |
1393. |
1394. |
1395. |
1396. |
**1397..**
| 1398.
| 1399.
| 1400.
| 1401.
| >
| >>

1397.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1397.. (MCCCXCVII) |
| Ab urbe condita
 | 2150.
 |
| Islamski
 | 799–800.
 |
| Iranski
 | 775–776.
 |
| Hebrejski
 | 5157–5158.
 |
| Bizantski
 | 6905–6906.
 |
| Koptski
 | 1113–1114.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1452–1453.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1319–1320.
 |
| • *Kali Yuga* | 4498–4499.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4033–4034.
 |
| • 60 godina
 | Yin Vatra Vo(l) (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11397.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **1397** (**MCCCXCVII**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

* ca. 4. 1. - Ugarsko-hrvatski kralj Žigmund Luksemburški boravi u Splitu, na povratku iz nikopoljske katastrofe (tokom njegovog odsustva metež u Hrvatskoj) - zatim odlazi u Knin sa banom Gorjanskim i dr.
* 8. 1. - Zagrebački biskup kaznio slobodnu općinu Gradec crkvenim prokletstvom (između Zagreba i Gradeca u prosincu izbile borbe).
* januar - Đurađ II Balšić posjetio novodobijena ostrva Hvar i Korčulu, gdje je postavio svoje vikare.
* veljača - Češko-moravska vojska upala u Ugarsku
* 27. 2. - Krvavi sabor križevački, ubijen Stjepan II. Lacković, Žigmundov protivnik u Slavoniji.
* 1. 3. - Stjepan Prodavić napada Žigmunda u Podravini, ne bi li osvetio Lackovića, ali opkoljen u Sušicu (Đurđevac) i bježi u Bosnu.
* 4. 3. - Žigmund u Žakanju dijeli zemlje Lackovića i Stjepana od Simontornje braći Kanižaj.
* 21 - 25. 3. - Kraljevskim pismima se smiruje sukob između Zagreba i Gradeca (kome je 12. 4. skinuto prokletstvo).
* mart - Tvrtko II (sin Tvrtka I) je pretendent na bosanski presto.
* ca. 8. 5. - Nikola Gorjanski je ban svih hrvatskih zemalja (Detrik Bubek postao palatin Ugarske).
* 6. 6. - Braća Nikola i Ivan Gorjanski dobili od Žigmunda otoke Cres i Osor (Lošinj).
* 17. 6. - Kalmarska unija, personalna unija Danske, Norveške (sa Islandom, Grenlandom, Farskim ostrvima, Šetlandom i Orknijem) i Švedske (sa Finskom).
* 14. i 17. 8. - Dvije Žigmundove povelje kojim Herman II. Celjski dobiva posjede u Slavoniji (Varaždin, Vinica, Vrbovec) čime postaje ugarsko-hrvatski velikaš.
* 29. 9. - Ugarski državni sabor u Temišvaru - uređenje odbrane od Turaka, Žigmund mora obećati da će ukloniti strance na visokim položajima.
* 6. 10. - Vuk Branković umro u turskoj tamnici (pominje se i 6. 11. ove godine ili 6. 10. 1398).

### Tokom/tijekom godine

* Mačvanska banovina dodijeljena Ivanu Moroviću i Petru Perenju.
* Dečanska povelja kneginje Milice/monahinje Evgenije, izdata prilikom posete manastiru Dečani.
* Sandalj Hranić u ratu sa Đurđem Balšićem krajem godine.

## Rođenja

## Smrti

## Reference

* Svezak drugi: dio prvi. Treće doba: Vladanje kraljeva iz raznih porodica (1301-1526). Prva knjiga: Anžuvinci i Sigismund do gubitka Dalmacije (1301-1409), Vjekoslav Klaić (archive.org)
# Vikendica

| Vikendica
 |
| --- |
| Vikendica iz MeđimurjaVikendica iz Međimurja
 |
|  |

**Vikendica** (od engleski: *weekend* – „kraj tjedna”) je kolokvijalno ime za kuće za odmor i rekreaciju, koje se najčešće grade izvan mjesta stalnog boravka, uz jezero, rijeku, more, šumu, načelno što dalje od gradova, u prirodi. Iako i to nije sasvim točno jer postoje čitava naselja
vikendica.

## Karakteristike

Prve vikendice bile su skromnih dimenzija, građene od drva kao barake, vremenom kako je rastao standard postajale su sve veće i višekatnije, građene od solidnijih građevinskih materijala, cigli, cementa.

Vikendice pravno imaju tretman sekundarnog prebivališta, pa se i drugačije (više) oporezuju.
Pored tog što vlasniku kuće pružaju mjesto za odmor, mogu mu poslužiti i kao dodatni izvor prihoda, tako da je iznamljuje kad je ne koristi.

## Historija

Vikendice su ušle u modu od druge polovice 20. vijeka kad se većina evropskih zemalja oporavila od posljedica Drugog svjetskog rata. Istovremeno uz poboljšanje standarda širih slojeva stanovništva, došlo je i do skraćivanja radnog tjedna, jer je i subota postala neradna. Taj trend krenuo je iz skandinavskih zemalja, u kojima
se oko velikih gradova počelo graditi vrlo skromne i male drvene kućice. U Finskoj ima preko 480 000 vikendica koje oni zovu *Mökki*.
Taj val prelio se i na gotovo sve evropske zemlje, bez obzira na društveno uređenje, pa i na SSSR (dače), po nekim procjenama čak 50% stanovnika gradova imalo je vikendice.

Vikendice svoju genezu imaju u puno starijim građevinama, koje postoje još od Antike, bogatiji Rimljani provodili su ljeta u svojim vilama u Tivoliju ili Ostiji, Venecijanci u palačama u Trevisu, Dubrovčani u ljetnikovcima po Rijeci dubrovačkoj.

One su imitat tih građevina, iako puno skromnije, ali kako vrijeme prolazi i one postaju sve veće i raskošnije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Šta je vikendica* (`sh`)
* *The Weekend Is Waiting* (`en`)
# Natalitet

Stranice po svijeta s zapisao natalitet.
**Natalitet** je stručni izraz kojim se koristi demografija a označava ukupno rađanje na određenom području u određenom vremenu. Njegova visina se mjeri stavljanjem u omjer broja rođene djece - obično samo živorođene - prema ukupnom broju stanovništva. Najčešće se u razne svrhe razmatranja nataliteta i problematike uz to vezane koristi stopa nataliteta.

Stopa nataliteta se obično računa na 1.000 stanovnika i to uz pomoć matematičke formule WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 gdje **n** označava traženu stopu, **N** broj živorođene djece na određenom području u razdoblju za koje se izračunava stopa, najčešće u godini dana, a **P** označava ukupan broj stanovnika u određenom staništu.

Pored stope nataliteta za određenu zemlju, moguća su i razna drugačija računanja, za određenu regiju, za određene skupine stanovništva i slično.

Natalitet je viši u zemljama u razvoju od onog u razvijenim zemljama.

## Povezano

* Stopa mortaliteta
* Spisak zemalja po stopi nataliteta
* Fertilitet

## Vanjske veze

* CIA World Factbook Birth Rate List by Rank Arhivirano 2006-03-10 na Wayback Machine-u
# Mortalitet

**Mortalitet** (lat. *mortalitas* od *mors* "smrt" ) je zbir slučajeva umiranja u jednom određenom vremenu, suprotno od slučajeva rađanja (nataliteta). Tablice mortaliteta su tablice iz kojih se vidi broj smrtnih slučajeva u izvesnom vremenu.

## Povezano

* Fertilitet