# Obala Slonovače

| Republika Côte d'Ivoire*République de Côte d'Ivoire* |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
|  |
| Glavni grad | Yamoussoukro 6°51′0″N, 5°18′0″W |
| Najveći grad | Abidjan |
| Službeni jezici | francuski |
| Drugi jezici | Baoulé, Dioula, Dan, Anyin i Cebaara Senufo između ostalih |
| Demonim(i) | Bjelokošćani |
| Government |
|  |
| • Predsjednik  | Alassane Ouattara |
| • Premijer  | Patrick Achi |
|  |
| nezavisnost od Francuske |
|  |
| • Datum  | 7. august 1960 |
|  |
| Površina |
| • Ukupno | 322,460 km2 (68th.) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za 2009 | 20,617.068 (5..) |
| • Popis iz 1998 | 15,366.672 |
| • Gustoća |  (139..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2010  |
| • Ukupno | 37.123 mrld. $ |
| • Per capita | 1.685 $ |
| BDP (nominalni) | procjena za 2010  |
| • Ukupno | 23.635 mrld. $ |
| • Per capita | 1.073 $ |
| Gini (2002) | 44.6 srednji |
| HDI (2007) |  0.484 **Greška: Pogrešan unos** (163..) |
| Valuta | Zapadnoafrički CFA franak (XOF) |
| Vremenska zona | UTC+0 (GMT) |
| • Ljeti (DST) | UTC+0 (*nema*) |
| Pozivni broj | 225 |
| Veb-domena | .ci |

**Obala Bjelokosti** (francuski **Côte d'Ivoire** [kot divwaʁ]; službeno **Republika Côte d'Ivoire**, franc. **République de Côte d'Ivoire**), država u zapadnoj Africi. Graniči s Liberijom i Gvinejom na zapadu, Malijem i Burkinom Faso na sjeveru te Ganom na istoku, a na jugu izlazi na Gvinejski zaljev, dio Atlantika. Smatra se jednom od najprosperitetnijih zemalja zapadne Afrike, ali je njen razvoj u posljednje vrijeme usporen zbog političke nestabilnosti.

Bjelokosna obala
Ime joj dolazi od engleskog naziva *Ivory Coast* koji je poslije prešao u sve druge jezike. U oktobru 1985. vlada Obale Slonovače je zatražila da sve druge vlade u svijetu da kao standardni naziv počnu koristiti isključivo francuski naziv *Côte d'Ivoire*, ali to nigdje osim u samoj Obali Slonovače nije propisano zakonom.

Iako su Evropljani otkrili Obalu Slonovače još u 15. vijeku, ona nije potakla neki interes za kolonizaciju, pa čak ni trgovinu robljem. Tek je Francuska 1840-ih, za vrijeme početka Utrke za Afriku, počela stvarati uporišta na obali. 1890-ih je otpočeo pohod za širenje vlasti u unutrašnjost, završen tek 1917. Francuska vlast je stimulirala uzgoj kakaa, kave i banana - što je stimuliralo razvoj plantaža i dolazak relativno velikog broja evropskih doseljenika.

Pokret za nezavisnost Obale Slonovače je godine 1944. pod vodstvom otpočeo kao sindikat crnih radnika na plantažima pod vodstvom Felixa Houphoeta-Boignyja koji će vrlo brzo odbaciti radikalnu retoriku i postati prvi crni ministar u francuskoj vladi. Godine 1960. je Obala Slonovače dobila nezavisnost a Houphouet-Boigny njen prvi predsjednik. Zalaganje za očuvanje bliskih veza s Francuskom i inzistiranje na kapitalizmu dovelo je ekonomskog buma u 1960-im i 1970-ih, često zvanog "Bjelokosno čudo". Houphoet-Boigny je vladao čvrstom rukom, a nakon njegove smrti godine 1993. nasljednici nisu bili tako vješti u čuvanju etničke ravnoteže. Godine 1999. je proveden državni udar, a godinu dana kasnije na demokratskim izborima je predsjednik postao Laurent Gbagbo. Pod njegovom vladom su se intenzivirale vjerske napetosti između kršćanskog juga i muslimanskog sjevera, čemu je doprinio i veliki broj gastarbajtera iz drugih, pretežno muslimanskih, država Zapadne Afrike. Godine 2002. je izbila secesionistička pobuna na sjeveru, u što se upetljala i francuska vojska. Kriza je ponovno eskalirala kada je krajem 2010. Gbagbo odbio predsjedničkog rezultate izbora na kojima je pobijedio opozicijski kandidat Alassane Outtara. To je dovelo do sukoba u kojima je Gbagbo uz francusku vojnu pomoć poražen i zarobljen.

## Povezano

* popis gradova na Obali Slonovače

## Napomene

## Izvori

## Vanjske veze