# Svalbard

| Svalbard*Svalbard* |
| --- |
|  |
| Glavni grad | Longyearbyen |
| Najveći grad | glavni\_grad |
| Službeni jezici | norveški |
| Etničke skupine  | 72% Norvežani, 18% Rusi i Ukrajinci, 12% ostali  |
| Vlada | Regija Norveške |
|  |
| • Guverner  | Per Sefland |
|  |
| Površina |
| • Ukupno | 61,002 km2 |
| Stanovništvo |
| • Procjena | 2.637 (2009) |
| Valuta | Norveška kruna (NOK) |
| Vremenska zona | CET (UTC
+1) (CEST (UTC+2)) |
| Veb-domena | .no (.sj udijeljeni ali ne i korišteni ) |

Hiorthfjellet (Longyearbyen, Svalbard)
**Svalbard** [ˈsvɑːlbɑː] (norv.), teritorija Kraljevine Norveške koja se nalazi u Arktičkom oceanu sjeverno od evropskog kopna. Sastoji se od grupe otoka od 74° do 81° sjeverne geografske širine i od 10° do 34° istočne geografske dužine; predstavlja najsjeverniji posjed Kraljevine Norveške. Tri otoka su nastanjena: Spitsbergen, Bjørnøya and Hopen.

## Historija

Vikinzi i Rusi mogli su otkriti Svalbard već u 12. stoljeću, budući da u tradicionalnim norveškim zapisima postoji zemlja znana kao *Svalbarði*, što doslovno znači *hladan rub*. No, prvo neosporivo otkriće je ono Nizozemca Willema Barentsa koji je na otočje stigao 1596. Od 1612. do 1720. blizina zapadne obale Spitsbergena bila je područje za lov na kitove u kojem su sudjelovali danski, engleski, francuski, nizozemski i norveški brodovi. Procjenjuje se da su samo Nizozemci odnijeli 60.000 kitova iz svoje baze Smeerenburg. Tamo je bilo i središte brojnih ekspedicija koje su istraživale Arktik. Opsežno geološko mapiranje otočja provele su ekipe iz Cambridgea i ostalih sveučilišta između četrdesetih i osamdesetih godina 20. stoljeća, a uglavnom ih je vodio britanski geolog W. Brian Harland.

Najveći otok Svalbarda je Spitsbergen, čije ime na nizozemskom znači *oštri vrhovi*, a nekad se cijelo otočje nazivalo tim nazivom dok se sam otok nazivao Vestspitsbergen.

## Geografija

Otoci koji čine Svalbard smješteni su od 74° do 81° sjeverno i od 10° do 34° istočno. Otočje ima površinu od 62.049 km², a dominiraju tri velika otoka - Spitsbergen (39.000 km²), Nordaustlandet (14.600 km²) i Edgeøya (5.000 km²). Tu je i manji otok Barentsøya i nekoliko još manjih otoka.

60% Svalbarda pokriveno je glečerima i snijegom, ali Sjevernoatlantska struja ublažuje arktičku klimu i održava okolne vode plovnima veći dio godine. Budući da je otočje smješteno sjeverno od Arktičkog kruga u najvećem naselju Longyearbyenu od 20. travnja do 23. kolovoza traje polarni dan dok je od 26. listopada do 15. veljače u tijeku polarna noć.

Na Svalbardu živi velik broj morskih ptica poput morskog papagaja, malog alka i troprstog galeba te ostalih morskih ptica kao što su arktička čigra i četiri vrste velikog grabežljivog galeba. Svalbardski ptarmigan je jedina kopnena ptica koja je prisutna na otočju tijekom cijele godine, a samo dvije ptice pjevice migriraju na otočje tijekom raznožavanja - snježna strnadica i sjeverna bjelka.

Na otočju žive četiri vrste sisavaca - svalbardski poljski miš, arktička lisica, svalbardski sob i polarni medvjed. Budući da su polarni medvjedi veoma česti na otočju, svi ljudi moraju poduzeti mjere opreza kad se nalaze izvan naselja, što uključuje i nošenje puške. Ipak, zakon štiti polarne medvjede, braneći bilo kome da ih ozlijedi ili smeta.

Na Svalbardu se može pronaći i velik broj raznolikih cvatućih biljaka. Iako su vrlo male, te biljke koriste kratki period cijelodnevnog danjeg svjetla za svoj šareni cvat.

### Naselja

* Barentsburg (Баренцбург) - rusko naselje s oko 500 stanovnika
* Bjørnøya
* Grumant (Грумант) - rusko naselje napušteno 1961., 2003. najavljeno oživljavanje rudarskih aktivnosti
* Longyearbyen - 1.700 stanovnika
* Ny-Ålesund - 40 stanovnika
* Pyramiden (Пирамида) - rusko naselje napušteno 2000.
* Smeerenburg - nizozemsko naselje napušteno oko 1660.
* Sveagruva - 210 stanovnika

Naselja nisu cestovno povezana, a kao prijevozna sredstva koriste se brodovi, zrakoplovi, helikopteri i motorne sanjke.

## Demografija

Svalbard ima populaciju od otprilike 2.600 ljudi od kojih su 72% Norvežani, 18% Rusi i Ukrajinci a 12% ostali. Službeni jezik je norveški, ali u ruskim naseljima koristi se ruski. Nekoć je mješavina oba jezika poznata kao Russenorsk bila *lingua franca* cijele regije Barentsovog mora.

## Ekonomija

Ekonomske aktivnosti na Svalbardu su usredotočene na ugljeno rudarstvo te na ribarstvo i lov na životinje. No, u posljednjim desetljećima 20. stoljeća značajno se se razvili turizam, istraživačke aktivnosti, visoko školstvo i *high-tech* poduzeća poput stanice za satelitski prijenos. Norveška državna ugljenska kompanija zapošljava blizu 60% norveškog stanovništva na otočju, pokreće brojne lokalne usluge i opskrbljuje većinu lokalne infrastrukture.

## Reference

## Vanjske veze

* News from Svalbard (In Norwegian)
* Governor of Svalbard Arhivirano 2005-12-22 na Wayback Machine-u – Official site
* The Svalbard Pages Arhivirano 2008-12-16 na Wayback Machine-u – Svalbard links and discussion forums for Svalbard
* General information on Svalbard
* Svalbard geography book
* The Svalbard Project Arhivirano 2005-04-04 na Wayback Machine-u
* includes images of Svalbard Arhivirano 2006-02-17 na Wayback Machine-u
* Svalbard — A Polar Experience Arhivirano 2005-04-05 na Wayback Machine-u
* Svalbard, *The land with gold coasts* Arhivirano 2005-03-05 na Wayback Machine-u
* The Svalbardsyk Homepage Arhivirano 2004-10-11 na Wayback Machine-u
* Svalbard Satellite Station website Arhivirano 2012-01-11 na Wayback Machine-u
* Svalbard Images Arhivirano 2006-01-11 na Wayback Machine-u – Maps and Pictures
* Treaty Concerning the Archipalego of Spitsbergen
* The University Centre in Svalbard
* The Auroral Station in Adventdalen Arhivirano 2010-12-28 na Wayback Machine-u

 norveške prekonomske tetitorije su ostrvo se sastoje od arhipelaga Svarbald on se nalazi u artičkom arhipelagu i ima mali broj stanovnika