Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Polarna klima

Ledenjak Huron na Antarktici- u polarnoj klimi
Kraljevski pingvini, stanovnici Antarktike
**Polarnom klimom** naziva se klima koja vlada u polarnim područjima, područjima između polarnih krugova i polova. Karakterizira ju odsutnost toplih ljeta (ni jedan mjesec nema prosječnu temperaturu iznad 10 °C ili višu). Ljeti Sunce sja 24 sata dnevno (polarni dan), a zimi se gotovo uopće ne pojavljuje (polarna noć).

## Podjela

Prema Köppenovoj klasifikaciji, polarna klima ima dva tipa:

* **EF** - klima vječnog mraza; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca jednaka ili niža od 0 °C, sve srednje mjesečne temperature su ispod 0 °C
* **ET** - klima tundre; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca između 0 °C i 10 °C

## Posljedice

Polarnu klimu odlikuje otsutnost drveća, a tlo može biti pokriveno ledenjacima ili biti trajno smrznuto. Više od 20 % površine pokriveno je tundrama.

## Primjeri

Na Zemlji je Antarktika jedini kontinent s predominantnom klimom vječnog mraza (**EF** - "vječni" ledeni pokrov). Osim nekih izoliranih dijelova obale, i Grenland ima klimu tipa **EF**. Neka obalna područja Antarktike i Grenlanda koja nisu prekrivena "vječnim ledom", imaju samo malo manje ekstremnu (**ET**) klimu tundre.

Veći dio kopnene mase Euroazije, od krajnjih sjeveroistočnih obala Skandinavije pa prema istoku sve do Beringovog prolaza, veliki dijelovi Sibira i sjeverni dio Islanda također imaju klimu tundre. Veliki dijelovi sjevera Kanade i Aljaske imaju klimu tundre, koja na krajnjem sjeveru Kanade prelazi u EF, klimu "vječnog leda".

Krajnji jugoistok Južne Amerike (Ognjena zemlja) uz Drakeov prolaz i subantarktički otoci kao South Shetlandski i Falklandski otoci imaju **ET** ili tundra klimu s malim razlikama u temperaturi gdje ni jedan mjesec nije topliji od 10 °C.

U drugim dijelovima svijeta na mnogim planinama vlada klima gdje niti jedan mjesec nema prosječnu temperaturu iznad 10 °C ili više, no to je posljedica velikih visina, i taj tip klime naziva se alpskom. Postojanje polarne klime može se vidjeti i na drugim planetama, kao na primjer na Mars, gdje se razaznaju ledene "kape" na oba pola.

* *vidjeti i*: Arktik, Antarktik

## Vanjske veze

* NOAA State of the Arctic Report 2006
# Padavine

**Padavine**, **padaline** ili **oborine** su svi oblici kondenzovane i sublimirane vodene pare u vazduhu, koji se na zemljinoj površini pojave u tečnom ili čvrstom obliku.

Padavine se dele u dve grupe. U prvu grupu spadaju: rosa, slana, inje i poledica, a u drugu grupu: kiša, snjeg, krupa sugradica i grad.

Padavine iz oblaka mogu se obično podjeliti na 3 tipa: sipeće, frontalne i pljuskovite. Sipeće padavine padaju iz neprekidnih, gustih oblaka zvani stratusi. To su sitne kapljice vode ili sitne kapljice snjega. Frontalne padavine padaju iz neprekidnih slojeva oblaka, altostratusa i nimbostratusa. Vezana su za vazdužna strujanja na toplom frontu. Pljuskovite padavine padaju iz nestabilnih oblaka kumulonimbusa. Ove oblake karakteriše kratkotrajne, ali i jake padavine, sa čestim promjenama inteziteta. Glavne padavine su kiša sa krupnim kapima i snjeg sa krupnim pahuljicama.

## Literatura

* Dukić Dusan: Meteorologija i Klimatologija

## Vanjske veze

* Collision/Coalescence; The Bergeron Process
* Report your local rainfall inside the United States at this site (CoCoRaHS)
* Report your local rainfall related to tropical cyclones worldwide at this site Arhivirano 2009-01-16 na Wayback Machine-u
* Global Precipitation Climatology Center GPCC
* Falling Rain Genomics
* Types of rainfall (BBC)
# Kvadratni metar

**Četvorni metar** ili **kvadratni metar** (oznaka **m²**) je izvedena jedinica međunarodnog sistema jedinica za površinu. Jedan kvadratni metar je površina kvadrata sa stranicom od jednog metra.

Jedan kvadratni metar odgovara:

* 0,000001 kvadratnog kilometra
* 10.000 kvadratnih centimetara
* 1,196 kvadratnih jardi
* 10,76 kvadratnih stopa
* 1550 kvadratnih inča
# Snijeg

Snijeg
Pahuljice
**Snijeg** (ijek.) ili **sneg** (ek.), oborina u krutom stanju. Nastaje sublimacijom vodene pare u obliku razgranjenih heksagonalnih kristala i zvjezdica, koji su često pomiješani s jednostavnim ledenim kristalima.

U meteorologiji se smatra snježnim onaj dan kada je bar polovica vidljivog tla pokrivena snježnim pokrovom. Snijeg je loš vodič topline; između pojedinih kristala snijega ima zraka koji štiti tlo od prejakog pothlađivanja, a zimske usjeve od smrzavanja.

## Opis

Tijekom padanja iz oblaka prema tlu, kristalići se međusobno sudaraju, spajaju, razbijaju, djelomično tope ili spajaju s kišnim kapima pa to sve utječe na konačan oblik snježne pahuljice. Iz tog razloga je snijeg koji pada najčešće nepravilnog oblika. Između kristala i pahuljica nalaze se praznine ispunjene zrakom. Kad snijeg padne na tlo, zrak ostaje zarobljen između kristala. Zvuk ovisi o temperaturi, ali i o strukturi snijega. Tada dolazi do loma ledenih kristala kroz koje onda izlazi zrak.

Većina pahuljica ima promjer oko 1 cm. No, pod određenim okolnostima mogu nastati i pahulje veće od 5 cm u promjeru. Za to su potrebne temperature zraka oko nule, lagani vjetar i nestabilna atmosfera uz usmjereno strujanje tekućina i plinova.

### Pojava

Snježne padaline ovise od doba godine i lokacije, koja uključuje geografsku širinu, nadmorsku visinu i druge faktore koji općenito utječu na vremenske prilike.

Neke planine, od kojih i neke blizu ekvatora, imaju stalni snježni pokrivač na vrhu. Obrnuto, mnogi dijelovi Arktika i Antarktika imaju malu količinu snježnih padalina, uprkos velikoj hladnoći.

## Rekreacija

Vrste rekreacije za koje je neophodan snijeg:

* mnogi zimski sportovi poput skijanja, sankanja i drugih sportova
* pravljenje snjegovića ili kula od snijega
* grudvanje

Na mjestima gdje je dovoljno hladno, ali nema padalina, moguće je koristiti snježne topove za dovoljnu količinu snijega za zimske sportove.

Snijeg kompresiran u blokove se u nekim dijelovima svijeta koristi kao materijal za gradnju objekata, npr. iglu (snježne kuće).

## Vanjske veze

* Snowpack energy and mass balance Arhivirano 2016-03-03 na Wayback Machine-u
* United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow Arhivirano 2007-06-08 na Wayback Machine-u
* Snow at above freezing temperatures
# Bergen

Položaj Bergena u Norveškoj
**Bergen** je grad u Norveškoj. Prema podacima od 1. oktobra 2006. grad ima 243.960 stanovika, a šira regionalna oblast je 1. januara 2006. imala 369.099 stavnika. Prostire se na 465 km². Osnovan je 1070. godine

Pogled na Bergen
Bio je jedan od najvažnijih luka Hanzeatske Lige.
U gradu je rođen danski i norveški pisac Ludvig Holberg 1684. godine.
# Tromsø

| Tromsø
 |
| --- |
| TromsøTromsø |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Norveška
 |
| **Okrug** | Troms
 |
| **Općina** | Tromsø
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 2.523 km2
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **Grad** | 67.305
 |
|  - **Gustoća** | 27 stan/km2
 |
|  |
| Karta
 |
| Tromsø
 |

**Tromsø** je grad i središte istoimene općine i okruga Troms u Norveškoj.

## Geografija

Grad se nalazi u sjevernoj Norveškoj u regiji Nord-Norge (Sjeverna Norveška) na istočnoj strani otoka Tromsøya preko 300 km unutar Arktičkog kruga.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz 2010. godine u općini živi 67.305 stanovnika.

## Gradovi prijatelji

| Grad prijatelj | Godina | Država |
| --- | --- | --- |
| Kemi | 1940. |  Finska
 |
| Luleå | 1950. |  Švedska
 |
| Ringkøbing | 1950. |  Danska
 |
| Grimsby | 1961. |  Ujedinjeno Kraljevstvo
 |
| Pune | 1966. |  Indija
 |
| Anchorage | 1969. |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Zagreb | 1971. |  Hrvatska
 |
| Murmansk | 1972. |  Rusija
 |
| Quetzaltenango | 1999. |  Gvatemala
 |
| Gaza | 2001. |  Palestina
 |
| Nadym | 2008 |  Rusija
 |

## Izvor

## Vanjske veze

* Službene stranice općine

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Tromsø** |
# Horizont

Razlika između pravog (astronomskog), prividnog (vidljivog) i prirodnog obzora.
Slika prikazuje vezu između zenita i nadira te različite vrste obzora.
Zemljina vrtnja uzrok je prividnom okretanju nebeske sfere i izmjene dana i noći.
**Obzor** ili **horizont** (grč. *ὁρίζων[ϰύϰλος]*: [krug] koji dijeli, ograničuje) je linija koja dijeli Zemlju od neba. Točnije, obzor je linija dijeli sve moguće smjerove gledanja na one koje presijecaju zemlju i one koje ju ne presijecaju.

* **Pravi** ili **astronomski obzor** je kružnica koja nastaje presjekom nebeske sfere i ravnine koja je paralelna s površinom Zemlje i koja prolazi kroz promatrača, a koja je okomita na vertikalu u njegovu stajalištu;
* **Prirodni obzor** je krivulja koja dijeli nebeski svod od zemlje sa svim svojim preprekama (planine i sl.);
* **Prividni** ili **vidljivi obzor** je krivulja duž koje se prividno spajaju nebeska sfera i površina Zemlje.

Četiri glavne točke obzora su

* sjeverna točka, u presjeku obzora sa nebeskim meridijanom, bliža severnom nebeskom polu);
* južna točka, u presjeku obzora s nebeskim meridijanom, bliža južnom nebeskom polu);
* zapadna točka, u presjeku obzora i nebeskog ekvatora, na 90° od sjeverne točke, u retrogradnom smjeru);
* istočna točka, u presjeku obzora i nebeskog ekvatora, na 270° od sjeverne točke, u retrogradnom smjeru).

Pravi obzor se najčašće razlikuje od prirodnog obzora zbog raznih prepreka. Na oceanu, na razini mora, daleko od kopna, astronomski, pravi i prirodni obzor su jednaki. Uzdignete li se iznad morske površine, prividni ili vidljivi obzor se spušta ispod astronomskog obzora.

Prije izuma radija, udaljenost do prirodnog obzora je ujedno predstavljala maksimalni komunikacijski domet. Udaljenost prirodnog obzora na oceanu iznosi približno WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 km, gdje **h** predstavlja visinu očiju promatrača u metrima.

Primjer:

* Za promatrača čije su oči na visini 1.70 m, obzor je udaljen 4.7 km;
* Za promatrača čije su oči na visini 100 m, obzor je udaljen 36 km.

Ova se dva promatrača međusobno mogu vidjeti s udaljenosti od 40.7 km (4.7 km + 36 km). Naravno, ovaj račun ne uzima u obzir prozirnost atmosfere.

## Umjetni obzor ili horizont

**Umjetni obzor** ili **horizont** je naprava koja u astronomskoj navigaciji služi prilikom određivanja visine nebeskih tijela sekstantom, posebno kada prividni horizont nije vidljiv. Čini ga reflektirajuća ploha u vodoravnom položaju, koja može biti površina tekućine u mirovanju (najčešće žive) ili zrcalo dovedeno u vodoravni položaj npr. libelom ili žiroskopom. Umjetni obzor u žiroskopskoj (zvrk) izvedbi služi i kao navigacijski instrument za prikazivanje relativnoga položaja zrakoplova s obzirom na vodoravnu ravninu.

## Obzor ili horizont događaja

Obzor ili horizont događaja je granična ploha oko crne rupe na kojoj brzina oslobađanja postaje jednaka brzini svjetlosti u vakuumu.

## Reference

## Povezano

* Horizontski koordinatni sistem
* Zora
* Sumrak

## Vanjske veze

* Derivation of the distance to the horizon
* An artistic treatment of the horizon
# Polarni krugovi

**Polarnim krugovima** (drugi česti nazivi su arktički i antarktički krug, kao i polarnice) nazivaju se paralele koje se nalaze kako na sjevernoj tako i na južnoj polutki na 66,56° kutne udaljenosti od ekvatora. To je paralela koja spaja sve točke na kojima u vrijeme suncostaja Sunce više ne izlazi odnosno ne zalazi. Udaljenost polarnih krugova od polova jednaka je udaljenosti Rakove i Jarčeve obratnice od ekvatora.

## Značenje

Polarni krugovi razdvajaju polarna područja od umjerenih područja. Položaj proizlazi iz kosine ekliptike od oko 23,44°. Udaljeni su od polova 2.600 km, a od ekvatora 7.385 km.

Od polarnica - koje, zapravo, radi astronomske refrakcije leže na ± 67,2° - prema polovima postoje pojave nazvane polarni dan i polarna noć koji traju od jednog do 26 tjedanaa. S kosinom ekliptike mijenja se i precizni položaj polarnih krugova. Trenutno se kreće brzinom od oko jedne lučne minute u 128 godina, odnosno 14,4 metra godišnje, prema polovima. Razlog tomu je nutacija Zemljine osi.

* Polarni krug u Finskoj 1975.
* Polarni krug u Norveškoj 1975.
* Polarni krug u Norveškoj između Mo i Rana i Fauske
# Glacijalno jezero

Plavsko jezero
**Glacijalno jezero**, takođe i **glečersko** ili **ledničko jezero**, je tip jezera koji se javlja najčešće u visokoplaninskim predelima. Njihov nastanak je vezan prethodni erozivni ili akumulativni rad lednika. Obrazuje se pregrađivanjem prirodnog vodotoka ledničkim jezikom ili samim lednikom. Ovakava jezera karakteristična su za postglacijalne predele, doline lednika i visoke planine koje su bile ili su zahvaćeme glacijacijom. U našem regionu glacijalnih jezera ima na Šari, Durmitoru, Prokeltijama i dr.

## Podela

Glacijalna jezera prema mestu nastanka mogu biti:

* *Akumulativna* – (morenska)
* *Erozivna* – (cirkna i valovska)

## Povezano

* Jezero
* Cirk
* Valov

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
# Tlo

Tlo
**Tlo** (zemljište) je rahli površinski dio Zemljine kore u što ubrajamo: prah, glinu, pijesak, šljunak, mješavine pijeska, šljunka i praha, pa čak i glina.

Tlo nastaje mehaničkim trošenjem svih vrsta stijena.

Ovisno o vrsti tla, ono može povećavati svoj volumen ili ga smanjivati (ovisno o postotku vode koju sadrži). Tlo je nehomogeno i znatno je deformabilnije (stišljivije) od stijena.

Tla prema vrsti dijelimo na:

* **koherentna tla** – to su vezana tla: prah, glina, organsko tlo
* **nekoherentna tla** – nevezana tla: šljunak, pijesak i njihove mješavine

U tlo neki svrstavaju još i treset (tj. ugljen, koji se najčešće nalazi u šljuncima, između proslojaka).

Znanost o tlu u građevinarskom smislu može se podjeliti prema područjima izučavanja na dva glavna dijela: mehanika tla i statika tla.

Grana geologije koja se bavi proučavanjem tala zove se pedologija.

## Vanjske veze i literatura

* Soil Survey Staff. (1975) *Soil Taxonomy: A basic system of soil classification for making and interpreting soil surveys.* USDA-SCS Agric. Handb. 436. U.S. Gov. Print. Office. Washington, DC.
* Soil Survey Division Staff. (1993) *Soil survey manual*. Soil Conservation Service. U.S. Department of Agriculture Handbook 18.
* Logan, W. B., Dirt: The ecstatic skin of the earth. 1995 ISBN 1-57322-004-3
* Faulkner, William. Plowman's Folly. New York, Grosset & Dunlap. 1943. ISBN 0-933280-51-3
* Jenny, Hans, Factors of Soil Formation: A System of Quantitative Pedology 1941
* Why Study Soils? Arhivirano 2018-02-09 na Wayback Machine-u
* Soil notes
* „97 Flood”. USGS. Arhivirano iz originala na datum 2008-06-24. Pristupljeno 31. 05. 2006.  Photographs of sand boils.
* Oregon State University's Soils Arhivirano 2006-08-28 na Wayback Machine-u (wiki)
* OpenAg.info's Soil Science Encyclopedia Arhivirano 2007-10-12 na Wayback Machine-u (wiki)
* European Soil Portal EUSOILS (wiki)
* Soil-Net.com A free schools-age educational site teaching about soil and its importance.
* Soilscapes Viewer a free online viewer of the soils of England and Wales and soils data source.
* Wossac the world soil survey archive and catalogue.
* Geo-technological Research Paper, IIT Kanpur, Dr P P Vitkar - Strip footing on weak clay stabilized with a granular pile
# Morena

| Morena Moraine |
| --- |
| Rubne morene pored Jezera Louise, u kanadskoj AlbertiRubne morene pored Jezera Louise, u kanadskoj Alberti
 |
|  |

**Morena** (od francuskog: *Moraine*) je naziv za sav akomulirani materijal kojeg ledenjak svojim klizanjem povlači sa sobom i nosi dalje do doline. Obično su to krhotine stijena koje ledenjaci često razmrve do pijeska.

Taj izraz koristili su stanovnici francuskog Chamonixa za označavanje stijena koje su stvorili ledenjaci, a u nauku ga je uveo Švicarac Horace Benedict de Saussure 1799. godine.

## Karakteristike

Po obliku i načinu nastanka, razlikuje se nekoliko vrsti morena;

**Prizemne morene** ili zemljane, leže ispod ledenjaka, nepravilnog su oblika i uglavnom se sastoje od gline i pijeska, a to je najrašireniji depozit kontinentalnih ledenjaka. Taj sloj obično ima debljinu do 5 metara, iako mada rijetko može doseći debljinu i do 20 metara.

**Završne morene** ili terminalne, sastoje se od grebenastog sloja krhotina stijena koje gura prema naprijed čelo ledenjaka, koji se u luku svija niz dolinu, tako da se taj sloj širi sve do rubnih morena. One se javljaju na valovitom ili brdovitom terenu punom neravnina.

**Rubne morene** ili bočne morene sastoje se od krhotina formiranih erozijama i lavinama, koje ledenjak svojim klizanjem vuče do doline uz svoje rubove, kad se konačno zaustavi taj sloj se oblikuje u obliku izduljenog grebena.

**Središnje morene** imaju dugu usku liniju ili zonu nakupljenih krhotina, koja nastaje kad se spoje dva ledenjaka i njihove rubne morene, rezultat tog spoja je kombinacija tih dviju ledenjaka. On se taloži u obliku grebena, otprilike paralelno sa smjerom kretanja ledenjaka.

**Usporene morene** imaju u sebi i još poneku završnu morenu, koja se nakupila tokom privremenog zastoja klizanja ledenjaka. Takvi depoziti otkrivaju historiju klizanja ledenjaka prema dolini, a u pojedinim slučajevima nađe se i do desetak takvih morena nataloženih jedna na drugu, po dolinama uz rubove stabala koja tu rastu.

## Reference

## Vanjske veze

* *Moraine* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Listopadna biljka

Listopadna šuma u jesen
**Listopadna biljka**, **bjelogorica** (ijek.) ili **belogorica** (ek.), svaka vrsta biljke koja gubi svoje listove pred nastupajući nepovoljni period, bez obzira da li se radi o zimi ili sušnom periodu, što zavisi od podneblja koje ta vrsta nastanjuje.

## Mehanizam odbacivanja lišća

Listovi ovih biljaka menjaju boju iz zelene u najčešće žutu, crvenkastu ili mrku, što se dešava zbog povlačenja pigmenta hlorofila iz listova. U samoj lisnoj osnovi stvara se tkivo za odvajanje koje sprečava dalji dotok vode i korisnih supstanci u list, pa se on suši i otpada. Na tom mestu na stablu ostaje lisni ožiljak.

## Značaj

Zbacivanje lišća je višestruko značajno za biljke, jer one tada ne vrše proces transpiracije i na taj način ne gube vodu koju bi inače teško usvajale zbog fizičke ili fiziološke suše. Isto tako, tokom zime, lišće bi se smrzlo, a i grane sa lišćem bi trpjele veći pritisak snega. Postoji i pretpostavka da se na taj način biljke oslobađaju i štetnih produkata metabolizma koji su se nakupili u listu.

## Primjeri

Listopadne biljke su npr. divlji kesten, breza, hrast, bukva, lipa, topola, platana i mnoge druge.

## Reference
# Hrast kitnjak

| Hrast kitnjak
 |
| --- |
|  |
| Ilustracija dijelova hrasta kitnjaka
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Fagales  |
| Porodica:
 | Fagaceae  |
| Rod:
 | *Quercus*  |
| Vrsta:
 | Q. petraea  |
| Dvojni naziv
 |
| Quercus petraea L. |

**Kitnjak** (latinski: *Quercus petraea*) je vrsta bjelogoričnog drveta iz roda hrastova. Narodni nazivi za kitnjak su i brdnjak, gorun, beljik, črepinjak, graden, ljutik.

## Rasprostranjenost

Raste na brežuljkastim i brdskim položajima, Srednje i Južne Europe, te Zapadne Azije. U Hrvatskoj je autohtona vrsta drveća.

## Izgled

Naraste do 40 m u visinu. Debljina debla može biti i 1–3 m prsnog promjera. Kora debla, mnogo je tanja i pliće ispucala nego kod hrasta lužnjaka. Pupovi su smeđi, goli, čunjasto–ušiljeni. Izbojci su goli. Lišće je 8–12 cm dugo, obrnuto jajoliko, podjednakih lapova (5-7 pari), s donje strane slabije dlakavo uz srednju žilu. Peteljka je 1-3 cm duga. Plod je žir, kraći i deblji od žira, hrasta lužnjaka, jednolično svjetlo-žućkaste boje. Ima manje raskošnu krošnju nego hrast lužnjak. Ženski cvatovi kod hrasta lužnjaka imaju kratku stapku, dok kod hrasta kitnjaka nemaju stapku, već su sjedeći. Cvate u travnju i svibnju, žirevi se drže 2-5 zajedno.

## Ekološka svojstva

Ne pojavljuje se na vlažnim tlima, slabo na vapnenastoj podlozi, voli kiselo tlo. Njegove šume su u velikoj mjeri iskrčene za potrebe poljoprivrede. Voli svjetlost, na zasjenu je manje osjetljiv od hrasta lužnjaka. Otporan je na prašinu i otrovne plinove. Njegovo drvo je vrlo visoke kvalitete. Uzgaja se u šumama do dobi od 120 godina. To mu je optimalna zrelost. Fiziološka zrelost je i do 1000 godina.
# Jasen

| Jasen
 |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Lamiales  |
| Porodica:
 | Oleaceae  |
| Rod:
 | *Fraxinus* Tourn. ex L. |

**Jasen** (lat. *Fraxinus*) je rod drveća iz porodice Oleaceae.

Rod obuhvaća 45-65 vrsta u Europi, Aziji, Sjevernoj Americi i sjevernoj Africi.

## Opis

Listovi su neparno perasto sastavljeni. Drvo je tvrdo i koristi se u izradi namještaja, brodova, glazbenih instrumenata, za ogrjev itd. Cvjetovi su dvospolni ili jednospolni i jednodomni, skupljeni u sastavljene paštitce. Ocvijeće je najčešće sastavljeno od 4 latice, kod nekih vrsta 2 ili ih nema. Plod je okriljeni oraščić - perutka. Oprašivanje je pomoću kukaca (npr. crni jasen) ili vjetra (npr. poljski jasen, gorski jasen itd.).

### Popis vrsta

Rod Fraxinus broji oko 65 vrsta drveća rasprostranjenih uglavnom u severnoj hemisferi.

vrste jasena iz zapadnog dela Starog Sveta (Palearktika)
Fraxinus angustifolia
Fraxinus angustifolia var. oxycarpa (syn. F. oxycarpa)
Fraxinus excelsior
Fraxinus holotricha
Fraxinus ornus
Fraxinus pallisiae
vrste jasena iz istočnog dela Starog Sveta (Palearktika)
Fraxinus apertisquamifera
Fraxinus baroniana
Fraxinus bungeana
Fraxinus chinensis
Fraxinus chiisanensis
Fraxinus floribunda
Fraxinus griffithii
Fraxinus hubeiensis
Fraxinus japonica
Fraxinus lanuginosa
Fraxinus longicuspis
Fraxinus malacophylla
Fraxinus mandshurica
Fraxinus mariesii
Fraxinus micrantha
Fraxinus paxiana
Fraxinus platypoda
Fraxinus raibocarpa
Fraxinus sieboldiana
Fraxinus spaethiana
Fraxinus trifoliata
Fraxinus xanthoxyloides
vrste jasena iz Severne Amerike (Nearktika)
Fraxinus americana
Fraxinus caroliniana
Fraxinus nigra
Fraxinus pennsylvanica
Fraxinus profunda (syn. F. tomentosa)
Fraxinus quadrangulata
Fraxinus anomala
Fraxinus cuspidata
Fraxinus dipetala
* Fraxinus dubia

Fraxinus gooddingii
Fraxinus greggii
Fraxinus latifolia
Fraxinus lowellii
Fraxinus papillosa
Fraxinus purpusii
Fraxinus rufescens
Fraxinus texensis
Fraxinus uhdei
Fraxinus velutina
## Galerija

* Stablo gorskog jasena
* Plodovi pensilvanskog jasena
* Sieboldov jasen
* Dalekoistočni jasen

## Vanjske veze

* Dinarski jaseni: vrste i jasenove šume Dinarida i Jadrana
# Javor

| Javor
 |
| --- |
|  |
| *Acer pseudoplatanus* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Sapindales  |
| Porodica:
 | Aceraceae  |
| Rod:
 | Acer L. |
|  |
| Rasprostranjenost javora
 |

**Javor (*Acer*)** je rod drveća iz familije Sapindaceae (u pojedinim sistemima klasifikacije, Aceraceae). Obuhvata oko 113 vrsta, prepoznatljivih je po svojim unakrsnim listovima, simetrično oslobođenim cvetovima.

Plodnik se sastoji od dva semena zametka. Javori su poznati po velikoj širini kao listoliki ukrasi i jesenjim bojama. Vrste javora uobičajno rastu od osrednjih do velikih drveća sa lepezastim listovima, kao što se nalazi na kanadskoj zastavi.

Obično posađene vrste su sikamura, crveni javor, šećerni javor i norveški javor koje rastu u Severnoj Americi i Evropi. Azijske vrste se razlikuju po korenu od svojih zapadnih rođaka. Neki su mali kao žbunje, neki su zimzeleni, a neki imaju skroz izobličene listove. Kao dopuna njihovom značaju kao ukrasu, javori su izvor drvene građe, naročito sikamura, i od šećera i sirupa naročito šećerni javor. Javori su važan izvor polena i nektara za pčele tokom ranog proleća.

List javora je simbol Kanade, i nalazi se na njenoj zastavi.

## Vanjske veze