Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Danski jezik

| Danski jezik |
| --- |
| dansk sprog |
| Države | Danska, Farski otoci, Grenland, Nemačka(Schleswig-Holstein), Island |
| Regije | Skandinavija |
| Broj govornika | 5,3 miliona |
| Jezična porodica | indoevropski
* germanski
	+ severogermanski
		- istočnoskandinavski
			* **Danski jezik**
 |
| Službeni status |
| Službeni | Danska, Farski otoci, Grenland, Island EU |
| Regulator | Dansk Sprognævn
(Danski jezički komitet) |
| Jezični kodovi |
| ISO 639-1 | `da` |
| ISO 639-2 | `dan` |
| ISO 639-3 | `dan` |

**Danski jezik** (danski *dansk sprog*) je germanski jezik u podgrupi skandinavskih jezika.

Bokmal (*bokmål*) varijanta norveškog jezika se može smatrati danskim dijalektom. To je posledica činjenice da su Danska i Norveška 400 godina živele u uniji. Govornici švedskog takođe uglavnom razumeju danski.

Danski se izdvojio kao poseban skandinavski jezik prevodom Biblije na danski 1550. Usled vikinških ili danskih invazija, skandinavski je izvršio veliki uticaj na engleski jezik, naročito u lokalnim dijalektima Jorkšira.

Standardni danski se danas zasniva na govoru Kopenhagena i okoline (*rigsdansk*).

## Karaktristike

Danski jezik ima veoma komplikovana pravila izgovora, sa mnogo redukcija, glotalni stop (*stød*), i čak 27 samoglasničkih fonema, koje se dele na kratke i duge. Suglasnika ima 17, diftonga 25.

Postoje dva gramatička roda, zajednički i neutralni. Glagoli se ne menjaju po licima u prezentu, ali ima mnogo nepravilnih. Reči se često spajaju u duge složene izraze, slično kao u nemačkom.

Rečnik danskog je pretrpeo najviše uticaja od starijih i savremenih nemačkih dijalekata (naročito niski nemački), francuskog i engleskog jezika. Pri brojanju, kombinuje se nemački (jedinice dolaze pre desetica) i francuski sistem: šezdeset je tri puta 20, osamdeset četiri puta 20. Čak je 50 dva i po puta dvadeset.

Za pisanje, koristi se standardni latinični alfabet, uz dodatak slova æ, ø, i å (zamena za aa).

## Primer teksta

Član 1 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima

```
Alle mennesker er født frie og lige i værdighed og
rettigheder. De er udstyret med fornuft og samvittighed,
og de bør handle mod hverandre i en broderskabets ånd.

```

```
Prevod: Sva ljudska bića se rađaju slobodna i jednaka po
dostojanstvu i pravima. Obdarena su razumom i savešću, i
treba da se odnose jedna prema drugima u duhu bratstva.

```

* Lego (danski: *leg godt!*) - Lepo se igraj!
 (poznata dečija igra sa kockama)
* Hej (hej) - Zdravo
* Hvor er - Gde je
* Jeg elsker dig - Volim te
* Farvel - Doviđenja
* hvis - ako
* hvor - gde
* jeg - ja
* ja - da
* nej - ne
* hvem - ko
* hvilken/hvilket - koji

## Vanjske veze

* Dansko-englesko-danski rečnik Arhivirano 2006-04-09 na Wayback Machine-u
* Rečnik danskog jezika
* Rečnik danskih sinonima Arhivirano 2006-04-27 na Wayback Machine-u
* Nemačko-danski rečnik Arhivirano 2009-06-01 na Wayback Machine-u
* dictionnaire Freelang - Francusko-dansko-francuski rečnik.
* Informacije o danskom jeziku Arhivirano 2005-07-21 na Wayback Machine-u
* Danska gramatika Arhivirano 2009-02-01 na Wayback Machine-u
* Korisni izrazi na danskom (sa izgovorom)
# Norvežani

**Norvežani** je naziv koji se u širem smislu koristi za stanovnike Norveške, a u užem smislu za sjevernogermanski narod čija je postojbina današnja Norveška.

Norvežani potječu od drevnih Nordijaca koji su razvili vlastitu nacionalnu svijest formiranjem norveškog kraljevstva u srednjem vijeku. Na razvitak norveške nacionalne svijesti je znatno utjecala personalna unija s Danskom tokom koje je Norveška uživala samostalnost, ali bila i u stalnom ratu sa susjednom Švedskom. Nastojanje da se odupre Šveđanima se očuvalo i nakon stvaranja personalne unije sa Švedskom 1814. godine, ali su norveški nacionalisti na kraju ipak uspjeli mirnim putem ostvariti nezavisnost svoje države 1905.

Norvežani pretežno žive u Norveskoj, ali su teške ekonomske prilike od sredine 19. vijeka do kraja prvog svjetskog rata dovele do stalnog odljeva stanovništva u Sjevernu Ameriku, tako da u SAD postoje brojne norveško-američke zajednice.

Norvežana danas ima oko 4,5 miliona, a Norvežana i potomaka Norvežana u SAD ima isto toliko. Norvežani govore norveškim jezikom. Po vjeri su velikom većinom luterani, ali se zbog trendova sveopće sekularizacije vjera ispovijeda samo formalno.

## Vanjske veze

* Source for Norwegian-American population estimate: [1] Arhivirano 2005-10-24 na Wayback Machine-u
* Source for Canadian population data: [2]
# Finci

Finska porodica
Finski ples
**Finci** (vlastiti naziv: suomalaiset - finländare), jedan od najglavnijih finskih naroda narod naseljen u Finskoj (4,828,000) i značajnijom populacijom u SAD-u 812,000, i Švedskoj 200,000 bez Länsipohjalaiset Finaca ili Tornedalaca iz doline Torne na sjeveru Švedske. Jezično Finci pripadaju finskom ogranku Baltofinaca i uralskoj etnolingvističkoj porodici, a njihovi prvi srodnici su Estonci i Kareli.

## Ime

Ime Finci dolazi od naziva Fenni koja se spominje u Tacitovoj Germaniji. Ovaj naziv vjerojatno se odnosio na Laponce koji su tu živjeli prije dolaska Finaca. Fincima je pradomovina, kao i ostalim Ugrofincima, u području oko gorja Ural, po kojemu je uralska porodica i dobila ime.

## Lokalne skupine

Fincima su najsrodnije skupine su Kveni (Kveenit) iz Norveške koji govore kvenskim jezikom, također članom finske skupine jezika; Länsipohjalaiset koji govore tornedalski jezik; Kareli ili Karjalaiset. Manje finske skupine su Savo (Savolaiset); Hämäläiset ili Tavasti; Pohjalaiset; Eteläpohjalaiset; Varsinaissuomalaiset; Ruotsinsuomalaiset (Švedski Finci); Metsäsuomalaiset (Šumski Finci).

## Historija

Finska plemena su Finsku počeli naseljavati oko 100. godine potiskujući na sjever prastanovnike Laponce, no i sami su bili pokoreni od Šveđana u 12. vijeku, te ih pokrstili.

## Običaji Finaca

Puukko nož
Tradicionalni život Finaca očuva se u ruralnim krajevima, gdje se još čuvaju stara znanja i obrti. Danas mnoge obitelji žive na farmama do kojih se dolazi paljenjem šuma (kaskiviljelys kultivacija) . Na individualnim farmama uz agrikulturu kombinira se i lov i ribolov. Mehanizacijom i specijalizacijom farmi od 1950.-tih proizvodnja se orjentira na uzgoj svinja i goveda. Mlijeko je veoma proizvod i važan sastojak mnogih jela i veoma popularnog sira juustoleipa. Ovaj sir, izgledom na kruh, poznat i kao "cheese bread", proizvodi se od mlijeka krava i sobova. nakon prešanja ostavlja se pored vatre, dok sa vanjske strane ne bi dobio izgled tosta . Muškarci su vješti u izradi drvenih i metalnih predmeta kao što su vakka-posude i tradicinalni i univerzalni puukko-nož. Žene su specijalizirane u tkanju i čipkarstvu, a veoma su popularne izrade zidnih ćilima pozatih u njihovom jeziku kao ryijy ()

## Društvo

Sve do 19. vijeka finsko društvo se sastojalo od seljaka-talonpojat, građana (burgeri), svećenstva ili klera i plemstva. Današnje socijalno klasno društvo sastoji se od seljaka-farmera, radne klase (neruralni manuelni radnici), male buržoazije (petite bourgeoisie; vlasnici trgovina i poduzetnici), donje srednje klase, gornje srednje klase i više klase (vlasnici korporacija i menadžeri).

## Religija

Izvorno do pojave kršćanstva finska religija je šamanizam a središnje mjesto umitologiji zauzima kulturni heroj Väinämöinen. Od drugih nadnaravnih bića javlja se bog neba Umarmen i bog davaoc kiše, Ukko.

## Reference

## Vanjske veze

* Finns
* The Finnish Ryijy Arhivirano 2009-03-14 na Wayback Machine-u
# Edvard Munch

| Edvard Munch |
| --- |
| Postimpresionizam - Simbolizam |
| Aksel Johannessen, Munch s portretom Jappea Nilssena |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 12. prosinca 1863. Løten, Norveška |
| Smrt | 23. siječnja 1944. Ekely, Norveška |
| Opus |
| Polje | slikarstvo - crtež - grafika |
| Znamenita djela |
| *Krik* *Poljubac* *Ples života* |
| Influencija |
|
Na
* Ekspresionizam, Francis Bacon, itd.
 |
| Potpis |
|  |

**Edvard Munch** (Løten, 12. prosinca 1863. - Ekely, 23. siječnja 1944.), norveški slikar.

Tipičan predstavnik ekspresionizma u slikarstvu. Kao vječito nespokojnan, pomalo morbidnan pesimist, u strahu od samoće ljudskog bića, podjednako u gužvi velegrada kao i pred uznemirujućom veličinom prirode.
Spomenuta raspoloženja Munch prenosi i na platno, služeći se linijama koje se izdužuju i povijaju, kao i tonovima boja koje djeluju melankolično. Takvu atmosferu stvorio je na slikama *Krik, Tjeskoba, Na mostu*. Proslavio se u Njemačkoj u 20. stoljeću, te na tamošnje slikare ekspresioniste izvršio znatan utjecaj.

Munch je bio kronični bolesnik cijelog svog života. Vjeruje se kako je bolovao od bipolarnog poremećaja (poznatijeg kao manijakalna depresija).

## Slavna djela

Pojačano osiguranje u Munchovom muzeju u Oslu.
*Krik* (1893.; izvornog naziva "Očaj") je najslavnija Munchova slika koja spada u najprepoznatljivija svjetska djela. Ona pripada skupini slika koje je Munch nazvao "Friz života", a u kojoj je istraživao teme života, ljubavi, straha, smrti i melankolije. Kao što je slučaj i s drugim djelima iz ove serije, Munch je napravio brojne verzije istog motiva. Najpoznatija verzije je bila ukradena iz Munchovog muzeja u Oslu, 22. kolovoza, 2004. god., no već 31. rujan, 2006. norveška policija je pronašla počinitelje i povratila sliku skupa s još jednom - *Madonna*.

Teme iz *Friza života* se kontinuirano provalče kroz njegov cijeli život. One se mogu prepoznati u djelima kao što su: *Bolesni dječak* (1886., portret njegove preminule sestre Sofije), *Pepeo* (1894.) i *Most*. Na "Mostu" se nalaze bezoblične figure koje nemaju prepoznatljivih karakteristika i lica. Zastrašujući oblici tamnog drveća i kuća natkrivljuju figure i pojačavaju osjećaj strave. Žene su na Munchovim slikama prikazivane ekstremno, ili kao krhke, nevine žrtve ili kao smrtonosne vampirice. Mnogi kažu da to proizilazi iz njegovih seksualnih tjeskoba.

## Vanjske veze

* The Munch Museum
# Edvard Grieg

| Edvard Grieg |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Edvard Hagerup Grieg 15. lipnja 1843.  Bergen, Norveška (tada  Unija Švedske i Norveške) |
| Smrt | 4. rujna 1907.  Bergen, Norveška |
| Pravac | romantizam |
| Opus |
| Djelatni period | c. 1858. - 1906. |
| Suradnici | Rikard Nordraak |

**Edvard Grig** (norveški: *Edvard Grieg*; Bergen, 15. jun 1843 – Bergen, 4. septembar 1907) je bio norveški romantičarski kompozitor i pijanista. Njegova najpoznatija dela su *Per Gint* i *Klavirski koncert u a-molu*.

## Život

Edvard Grig je rođen u Bergenu 1843. godine. Odrastao je u muzičkoj porodici. Prve časove klavira dobijao je od svoje majke. Pohađao je nekoliko muzičkih škola. Godine 1858. započeo je studije klavira na Lajpciškom konzervatorijumu. Uporedo sa studijama imao je mnoštvo koncerata u Lajpcigu.

Početkom proleća 1860. preležao je plućnu bolest opasnu po život. Godine 1862. završio je studije u Lajpcigu i održao prvi koncert u rodnom Bergenu. Naredne godine odlazi u Kopenhagen gde ostaje tri godine. Sprijateljio se sa norveškim kompozitorom Rikardom Nordrakom (kompozitor norveške himne). Održavao je bliske veze sa Bergenskim filharmonijskim orkestrom, čiji je direktor bio od 1880. do 1882.

Početkom leta 1867. oženio se rođakom Ninom Hagerup. Sledeće godine dobili su kćerku. Tog leta na odmoru u Danskoj napisao je *Klavirski koncert u a-molu*. Upoznao je Franca Lista u Rimu 1870. godine. List je bio veoma zadovoljan njegovom Klavirskom sonatom br. 1. List mu je takođe davao savete o orkestraciji. U leto 1869. godine umire mu jednogodišnja kćerka.

Grig 1876. godine piše muziku na dramu Henrika Ibzena *Per Gint*. Godine 1888. upoznao je Petra Čajkovskog. Čajkovski je imao visoko mišljenje o njegovoj muzici, ceneći njenu lepotu, toplinu i inovativnost. Za života je stekao veliku slavu, ali ne i bogatstvo.

Edvard Grig je umro u jesen 1907. godine nakon duge bolesti. Na sahrani je bilo između 30 000 i 40 000 ljudi. Prema Grigovoj poslednjoj želji, na sahrani su izvođeni njegov posmrtni marš i posmrtni marš Frederika Šopena. Pepeo Edvarda Griga položen je u planinsku kriptu blizu njegove kuće.

## Muzika

Edvard Grig je značajan kao nacionalni kompozitor, crpeći inspiraciju iz norveških narodnih pesama. Od ranih dela izdvajaju se simfonije i sonate. Takođe je komponovao sonate za violinu i violončelo i kratka dela za klavir, zahvaljujući kojima je prozvan "Šopen severa“.

Grigova dela na stalnom koncertnom repertoaru širom sveta su:

* 66 **Lirskih komada** (*Proleću*, *Ptičica*, *Leptir*, *Nokturno*, *Norveške melodije*)
* Holbergova svita
* svita **Per Gint** (*Jutarnje raspoloženje*, *U palati gorskog kralja*, *Arapska igra*)
* **Klavirski koncert u a-molu** (Allegro molto moderato-Adagio-Allegro moderato molto e marcato)
* Uvertira **U Jesen 4 **Simfonijske igre 3 sonate za violinu i klavir
* mnoštvo solo pesama na stihove Hajnea, Getea i dr.
* mnoštvo klavirskih dela

## Vanjske veze

* Biografija Edvarda Griga Arhivirano 2005-12-14 na Wayback Machine-u
* Grigov celokupan opus
* Edvard Grig - kompozicije Arhivirano 2010-06-11 na Wayback Machine-u
# Prihod

**Prihod** u ekonomiji i financijama označava svako primanje u novcu i robi. Može se ostvarivati privrednom djelatnošću (proizvodnja, razmjena i sl) ili vršenjem nekog prava (vlasništvo, plodouživanje, renta, penzija i sl).

## Povezano

* Rashod

## Vanjske veze

* Markets & Stocks: Investor Research Center - Earnings Warnings Arhivirano 2008-05-21 na Wayback Machine-u
*
* CBSalary — Careerbuilder's Free Salary Calculator Arhivirano 2007-01-02 na Wayback Machine-u
* US Corporate Earnings Calendar Arhivirano 2019-07-17 na Wayback Machine-u
# Bakalar

| Bakalar
 |
| --- |
|  |
| Atlanski bakalar
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Osjetljivi** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Životinje  |
| Koljeno:
 | Svitkovci  |
| Razred:
 | Actinopterygii  |
| Red:
 | Gadiformes  |
| Porodica:
 | Gadidae  |
| Rod:
 | *Gadus*  |
| Vrsta:
 | G. morhua  |
| Dvojni naziv
 |
| Gadus morhua Linnaeus, 1758. |
|  |
| Rasprostranjenost bakalara
 |

**Bakalar** (*Gadus morhua*) je riba iz porodice Gadidae, ekonomski jedna od najviše eksploatiranih ribljih vrsta.

## Karakteristike

Bakalar je riba hladnih mora, koji lovi po dnu na velikim dubinama, manje ribe i mekušce.

Atlanski bakalar (*Gadus morhua*)
*Bakalar* ima karakteristične tri leđne peraje, dvije analne i velika ticala na bradi, boje mu variraju od zelenkasto - sive do smeđe - crne, ali može biti i svijetlocrvenkasta. prošarani su tamnim pjegama, a trbuh im je bijeli. Prosječno je težak 11.5 kg, ali može narasti i do dužine 1.8 m i doseći težinu od 91 kg.
Bakalari su predatori koji se u potrazi za hranom kreću u plovama.
Atlanski bakalar (Gadus morhua) živi na obje strane Sjevernog Atlantika.

Na sjevernom Pacifiku živi vrsta bakalara - **Gadus macrocephalus**, koji ima vrlo slične karakteristike kao atlanski.

Sušeni bakalari iz supemarketa u Portugalu
U Japanu bakalar zovu - **tara**, živi i po istočnom i zapadnom Pacifiku, love ga zbog mesa i ulja iz jetre. Manji je od atlanskog bakalara, naraste do maksimalno 75 cm, duguljastog smeđkastog tijela sa pjegama i bijelom bočnom linijom.

### Bakalar u prehrani

Bakalar je tradicionalno jelo na gotovo cijelom Mediteranu, iako potiče iz hladnih mora sjevernog Atlantika, ali se sušen i soljen ustalio kao hrana od 15. vijeka, naovamo, preko venecijanskih trgovaca. Za to je zaslužan Pietro Querini, koji je 1431. prevozio vino malvaziju sa Krete za Brugge u Flandriji, ali ga je oluja odbacila daleko na sjever, na norveški arhipelag Lofoten u selo Røst, gdje se kao brodolomac dobro upoznao sa bakalarom. Nakon tog se počeo baviti tom vrstom trgovine.

U Portugalu i Španjolskoj je važnije jelo nacionalne kuhinje. U Italiji se već vijekovima služi kao tradicionalno jelo za Badnjak. Preko Venecije postao je i tradicionalno jelo istočne obale Jadrana, gde se takođe priprema za Badnjak.

Od bakalara se dobiva i riblje ulje koje je bogato vitaminima. Bakalare najviše izlovljuju ribari Norveške, Islanda, Portugala, Rusije, Islanda i Kanada (oko Newfoundlanda). Ulov bakalara svake godine raste, pa im se broj radikalno smanjio, - zbog tog su sve glasniji zahtjevi za ograničenjem kvota za njihov izlov.

## Reference

## Vanjske veze

* *Cod* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Vat

**Vat** (eng. *watt*; simbol: W) je SI izvedena jedinica za snagu. Jednak je jednom džulu u sekundi (1 J/s), ili u električnim jedinicama, jednom volt amperu (1 V•A).

Vat je tempo u Džulima po sekundi u kom se energija pretvara, koristi ili širi.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Jedinica *vat* je dobila ime po Džejmsu Vatu zbog njegovih doprinosa u razvoju parne mašine i usvojena je na Drugom kongresu Britanske asocijacije za napredak nauke 1889. godine i na jedanaestoj Generalnoj konferenciji težina i mera 1960. godine.

Jedinica za snagu pomnožena jedinicom za vreme je čest način iskazivanja energije. Na primer, jedan kilovat-čas, količina energije koju utroši naprava od jednog kilovata za jedan sat, iznosi 3,6 megadžula. Megavat-dan (MWd ili MW•d) je jednak 86,4 GJ. Ove jedinice se često koriste u kontekstu elektrana i računa za struju.

## Povezano

* SI
* kilovat-čas (kW•h)
* konverzija jedinica
* Džejms Vat

## Vanjske veze

* Internacionalni sistem jedinica
# Petroglif

Petroglifi na Državnom historijskom spomeniku Newspaper Rock u južnom Utahu, SAD
**Petroglifi** su slike na stijeni, obično napravljene od prahistorijskih, najčešće neolitskih ljudi. Bili su važan oblik simbola prije pronalaska pisma, te služili u svrhu komunikacije od oko 10.000 godina pne. do suvremenog doba, ovisno o kulturi i mjestu. Riječ dolazi od grčkih riječi *petros* sto znači "kamen" i *glyphein* što znači "to rezbariti" (prvotno je nastala u francuskom kao *pétroglyphe*).

Izraz *petroglif* se ne bi trebao miješati s izrazom piktograf, koji predstavlja uopćenu ilustraciju, odnosno širi oblik pećinske umjetnosti. Petroforme, ili nakupine i oblici velikog kamenja i stijena na zemlji, također predstavljaju drukčiji pojam.

## Vanjske veze

* The Rock Art Pages
* Petroglyph Provincial Park Official Website Arhivirano 2007-10-10 na Wayback Machine-u
* Northumberland Rock Art Arhivirano 2005-06-28 na Wayback Machine-u
* Debunking of Ogam theory about West Virginia petroglyphs Arhivirano 2011-04-18 na Wayback Machine-u
* A rival interpretation of the West Virginia petroglyphs Arhivirano 2019-08-01 na Wayback Machine-u
* Kyrgyz petroglyphs
* Cholpon-Ata petroglyphs, Kyrgyzstan
* Giraffe carvings on Dabous Rock, Air Mountains, Niger
* Rock engraving sites in Central Africa
* Shamanism and rock art among the San people of the Kalahari
* Rock Art Research Institute website (Witwatersrand) Arhivirano 2017-07-30 na Wayback Machine-u
* Rock Art Studies: A Bibliographic Database Arhivirano 2002-01-27 na Wayback Machine-u Bancroft Library's 14000+ citations to rock art literature.
# Urneška drvena crkva

Urneška drvena crkva| Svjetska baština UNESCO-a |
|  |
|  Norveška

Urneška drvena crkvaLokacija Urneške drvene crkve u Norveškoj |
| Registriran | 1979. (3. zasjedanje) |
| Vrsta | Kulturno dobro |
| Mjerilo | i, ii, iii |
| Ugroženost | no |
| Referenca | UNESCO |

**Urneška drvena crkva** (norveški: *Urnes stavkirke*) je drvena crkva na farmi Ornes koja se nalazi uz fjord Lustrafjord (najdublji rukavac fjorda Sognefjord), u općini Luster (župa Sogn og Fjordane, Norveška), oko 5 km istočno od sela Hafslo. Izgrađena oko 1130. godine i vjeruje se kako je najstarija sačuvana stave crkva koja se nalazi na izvornoj lokaciji. Izgrađena je u Urnes stilu koji povezuje tradicionalno vikinško ukrašavanje životinjskim pleterskim motivima s kršćanskom arhitekturom.

Ispod nje otkriveni su temelji još dvije starije građevine, a u 17. stoljeću je njen glavni brod (arhitektura) produžen prema jugu, a dodani su krstionica (1640.), drveni kanopus iznad oltara (1665.) i propovjedaonica (1640.). Oltar s prikazom Gospe i Ivana Krstitelja je iz 1699. godine.

Ipak najzanimljiviji je njen sjeverni portal na kojemu su vikinški reljefi koji prikazuju raskošan pleter u kojemu se lav bori protiv zmije. Simboličan prizor borbe Krista protiv Sotone ili Nidhogg koji grize korijenje Igdrasila iz legende o Ragnaroku iz nordijske mitologije.

Urneška župa je ukinuta 1881. godine i od tada nije korištena za vjerske potrebe, a građevinom od tada upravlja Društvo za očuvanje norveških spomenika (*Fortidsminneforeningen*) kao muzejom.

* Urneška drvena crkva 2010.
* Pročelje 1990ih
* Unutrašnjost 1890ih
* Ukrasi sjevernog portala
* Bareljef hodočasnika na jednom kapitelu

## Izvori

## Vanjske veze

* Urnes stave church in Službena stranica Arhivirano 2005-06-28 na Wayback Machine-u style="background:#ff9090; color:black; vertical-align: middle; text-align: center; " class="table-no" | No
* Opis i fotografije Arhivirano 2007-09-30 na Wayback Machine-u

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Urneška drvena crkva** |
# Standard

**Standard** je riječ koja ima nekoliko značenja: u klasičnom smislu standard je naziv za zastavu, nacionalnu ili borbenu. U modernom značenju standard je postala "mjera ili kvaliteta koja je uspostavljena od strane nekog tijela ili autoriteta, kroz običaje ili su prihvaćene od većine". U tehničkom smislu standard je nešto što se koristi za usporedbu ili mjer. Na primjer "osnovni standardi" za duljinu je metar za težinu kilogram, čuvaju se u posebnim laboratorijima i organizacijama koje se bave sa standardima.

U tehnici, standard predstavlja obaveznu tehničku **normu** kojom se definiraju dimenzije, materijali i kvaliteta raznih proizvoda ili postupci ispitivanja, proračunavanja ili ispitivanja kvalitete, odnosno svojstava robe. Propisane su nacionalnim i međunarodnim standardima. U Hrvatskoj, o normizaciji brine **Hrvatski Zavod za Normizaciju (HZN)**, a zadaća mu je između ostaloga, uspostava nacionalnog sustava normi **HRN**, koje se velikim dijelom definiraju na temelju međunarodnog sustava normi koje propisuje **ISO** (International Organization for Standardization). Usvajanje Hrvatskih normi provodi se za sada usvajanjem međunarodnih normi u izvornom obliku, prevođenjem tih normi, a tek neznatnim dijelom razvijanjem vlastitih normi.

U industriji, normizacijom se postiže:

* ujednačenost dimenzija i kvalitete tehničke robe
* zamjenjivost dijelova
* izbjegavanje opetovanog konstruiranja elemenata i poluproizvoda koji su jednom već konstruktivno riješeni (ušteda intelektualnog angažmana skupe radne snage)
* jednoznačnost tehničkih detalja pri ugovaranju isporuka i kooperantskih aranžmana

i dr.

U međunarodnim isporukama, ugovorom se definira koji će se standardi, odnosno norme primijeniti pri isporuci. Usaglašenost isporučene tehničke dokumentacije i robe s domaćim standardima i tehničkim propisima kupca provjerava se postupkom **nostrifikacije** koju obavlja ovlaštena stručna institucija. Ako su propisi u zemlji kupca strožiji od primjenjenih u izradi tehničke dokmentaciji, dokumentacija i isporučeni objekt moraju se odgovarajuće prilagoditi.

## Veze

* Normizacija u tehnici
* Životni standard
# Zdravstvo

**Zdravstvo** ili **javno zdravstvo** bavi se opasnostima za opće zdravlje zajednice na temelju zdravstvenih analiza stanovništva. Mnoge organizacije definiraju zdravlje i promicanje zdravlja na razne načine. Svjetska zdravstvena organizacija, tijelo UN-a koje postavlja standarde i vrši svjetsko nadziranje bolesti, definira zdravlje kao "stanje potpunog tjelesnog, duševnog i društvenog blagostanja, a ne samo sloboda od bolesti ili invalidnosti".

Riječ "stanovništvo" se u ovom kontekstu može odnositi na sve od šačice ljudi do cijelih kontinenata (npr. u slučaju pandemije). Zdravstvo ima mnogo podvrsta, ali obično se dijeli na epidemiologiju, biostatistiku i zdravstvene usluge. Zdravlje okoliša, društveno zdravlje i zdravlje na radu također su važna područja zdravstva.

Cilj zdravstva je spriječiti radije nego liječiti bolest, i to kroz nadzor slučajeva bolesti i promicanje zdravog života. Osim tih djelatnosti, liječenje neke bolesti često ima ključnu važnost za sprečavanje iste bolesti kod drugih, kao što se događa kod izbijanja zaraznih bolesti. Cijepljenje i dijeljenje kondoma su neki primjeri zdravstvenih mjera.