Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Radnička stranka (Norveška)

**Radnička stranka** (norveški: *Arbeiderpartiet*, A/Ap) je socijaldemokratska politička stranka u Norveškoj. Predstavlja glavnog partnera trenutne norveške vlade, odnosno vladajuće Crveno-zelene koalicije, a njen vođa Jens Stoltenberg, je trenutni premijer Norveške.

Norveška radnička stranka se službeno zalaže za socijaldemokratske ideje. Od 1930-ih joj je službeni slogan "rad za sve", a snažno se zalaže za izdašnu državu blagostanja, koju bi trebali financirati visoki porezi i carine. Posljednjih dvadeset godina je stranka u ideološkom smislu počela skretati udesno, odnosno u smjeru socijalne tržišne privrede koja uključuje privatizaciju državnog vlasništva i ukidanje progresivnog oporezivanje, u skladu s načelima ekonomskog liberalizma. Danas se izjašnjava i kao progresivna stranka koja se zalaže za načelo suradnje u unutrašnjoj i vanjskoj politici. Njen omladinski ogranak je Savez radničke omladine.

Osnovana je krajem 19. vijeka i otada je stalno rasla po broju glasova i članova sve dok na izborima 1927. godine nije postala najveća i najjača stranka, što je ostala sve do današnjih dana. Te je godine prekinut i njen unutrašnji sukob vezan uz članstvo u Kominterni od 1919. od 1923. Nakon drugog svjetskog rata, odnosno 1945. pa sve do 1961 stranka je imala apsolutnu većinu u norveškom Parlamentu, što je bila prilična rijetkost za tadašnje evropske države, i zbog čega se Norveška nazivala "jednopartijskom državom". Od 1935. godine, pak, u Norveškoj samo šesnaest godina premijer nije bio član Radničke stranke. 1960-ih i početkom 1970-ih dominaciju Radničke stranke je nagrizla opozicija sa ljevice, okupljene u Socijalističkoj narodnoj partiji. Od kraja 1970-ih je, pak, dominaciju nagrizla i desna opozicija, zbog čega se i sama Radnička stranka pod Gro Harlem Brundtland okrenula udesno. Na izborima 2001. stranka je imala najgore rezultate od 1924. što ju je prisililo na daleko šire parlamentarne koalicije nego ranije.

Radnička stranka je članica Socijalističke internacionale i Partije evropskih socijalista.

## Reference

## Vanjske veze

* (`no`) Arbeiderpartiet - Official site
* (`en`) [1] - Information in English
* Election results for the Labour Party in the 2007 local elections
# Premijer

**Predsjednik vlade**, za koga se češće koristi kolokvijalni izraz **premijer** (francuski: *premier* – "prvi"), a rjeđe **prvi ministar** ili **ministar-presjednik**, je naziv za šefa vlade u nekoj državi.

U većini sistema, s izuzetkom predsjedničkih republika, predsjednik vlade nema funkciju državnog poglavara ili šefa države, odnosno njemu ili njoj je stvarno ili nominalno podređen.

Iako premijer obično predstavlja jedno od najviših funkcija u nekoj državi, ponekad se događa da premijer nije profesionalni političar.

## Povezano

* Kancelar
# Unitarna država

Karta unitarnih država u svijetu.
**Jednostavna** ili **unitarna država** je izraz koji se koristi za svaku onu državu koja u državnopravnom, odnosno ustavnopravnom smislu predstavlja nedjeljivu cjelinu, odnosno u kojoj postoji samo jedna vlast koja je nositelj državnog suvereniteta.

Unitarne države kroz proces devolucije mogu svojim određenim dijelovima dati autonomiju na lokalnoj i regionalnoj razini, ali tako stvoreni entiteti se, bez obzira na eventualan sadržaj njihovih ovlasti, ne smatraju državama, pa se ni takve države ne smatraju federacijama.

Većina država u današnjem svijetu, uključujući Evropu, su unitarne države, što se objašnjava činjenicom da je većina njih relativno malena po površini i broju stanovnika, te stoga nema potrebe za pretjeranom decentralizacijom. S druge strane, velike države su u pravilu federacije, pri čemu NR Kina predstavlja izuzetak.

## Povezano

* Centralizam
* Unitarizam
* Složena država
# Općina

**Općina** ili **opština** je izraz koji se koristi za administrativni entitet jasno definiran na temelju teritorije i stanovništva, a najčešće se odnosi na grad, selo ili grupu sela ili zaselaka.

U većini država općina predstavlja najnižu najmanju administrativnu jedinicu, odnosno najnižu administrativnu jedinicu s vlastitim demokratski izabranim organima vlasti (lokalne samouprave).

U nekim državama se za za općinu koristi izraz komuna, koji potječe od srednjovjekovne komune.

Veličina, opseg i ovlasti općina se razlikuju od države od države.

## Srodno

* Opština (Srbija)

### Popisi

* Popis općina u Bosni i Hercegovini
* Popis općina u Crnoj Gori
* Popis općina u Hrvatskoj
* Popis općina u Makedoniji
* Popis općina u Sloveniji
* Popis općina u Srbiji
# Referendum

**Referendum** je oblik neposredne demokratije, tj. oblik neposrednog učešća građana u vršenju državne vlasti i donošenja političkih odluka.

Putem referenduma građani se izjašnjavaju (neposredno i tajno) da li su za ili protiv određenog zakona, akta, političke ili druge odluke koje su već donešene ili se njihovo donošenje planira.

Referendum može biti u oblasti ustava, zakonodavstva, administracije, finansija ili međunarodnog prava i odnosa. Po obaveznosti odluke može biti obavezujući i savetodavni, po vremenu održavanja prethodni ili naknadni, po obaveznosti održavanja obavezni i fakultativni a po dejstvu odluke može biti konstitutivan ili abrogativan.

Referendum je najčešći oblik neposredne demokratije i kao takav je predviđen u velikom broju ustava u svetu. Po učestalom korišćenju referenduma ističe se Švajcarska, kao i skandinavske zemlje.
# Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj

**Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj**
(eng. *Organisation for Economic Co-operation and Development*) je osnovana 14. decembra 1960. godine. Nastala je iz **Organizacije za evropsku ekonomsku saradnju** - OEES (Organisation for European Economic Co-operation (OEEC)), osnovane 1948. godine s ciljem da pomogne ostvarenju i administraciji Maršalovog plana o rekonstrukciji Evrope nakon Drugog svetskog rata. Kasnije je njeno članstvo bilo prošireno na neevropske zemlje, a 1961. godine reformisana je u Organizaciju za ekonomsku saradnju i razvoj.

Ciljevi:

* postići što veći privredni rast i zaposlenost;
* povećati životni standard u zemljama članicama, uz očuvanje finansijske ravnoteže;
* doprinositi razvoju svetske privrede;
* pomagati zdrav ekonomski napredak u članicama i nečlanicama u procesu njihovog privrednog razvoja;
* doprinositi širenju svetske trgovine na multilaterarnoj osnovi, bez diskriminacije i u skladu sa međunarodnim obavezama.

## Organizacija

Najviši organ je Savet, sastavljen od predstavnika svih zemalja članica. Pojedine članice imaju svoje stalne delegacije koje su osnovane kao diplomatske misije, sa ambasadorom na čelu. Ambasador predstavlja svoju zemlju na zasedanjima Saveta.
Savet zaseda i, po principu koncenzusa, donosi odluke koje su pravno obavezujuće za članice, ili donosi preporuke koje su odraz ambivalentnosti političke volje i neobavezne su.
Sedište organizacije je u Parizu.

## Države članice

Države članice Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj
* Australija
* Austrija
* Belgija
* Velika Britanija
* Grčka
* Danska
* Zapadna Nemačka
* Irska
* Island
* Italija
* Izrael
* Japan
* Južna Koreja
* Kanada
* Luksemburg
* Mađarska
* Meksiko
* Novi Zeland
* Norveška
* Poljska
* Portugal
* Sjedinjene Američke Države
* Slovačka
* Slovenija
* Turska
* Finska
* Francuska
* Holandija
* Češka
* Čile
* Švajcarska
* Švedska
* Španija

## Historija

Jedan od postera koji je napravila Administracija za ekonomsku saradnju promovišući Maršalov plan u Evropi.

| Godina | Države članice
 |
| --- | --- |
| 1960. | Belgija, Danska, Francuska, Grčka, Holandija, Irska, Island, Luksemburg, Zapadna Nemačka, Norveška, Portugal, Austrija, Španija, Švajcarska, Švedska, Italija, Turska, Velika Britanija, SAD i Kanada
 |
| 1964. | Japan
 |
| 1969. | Finska
 |
| 1971. | Australija
 |
| 1973. | Novi Zeland
 |
| 1994. | Meksiko
 |
| 1996. | Češka, Mađarska, Poljska, Republika Koreja
 |
| 2000. | Slovačka
 |

## Vanjske veze

* Organisation for Economic Co-operation and Development (`en`)
# Ledenjak Jostedalsbreen

Ledenjak Jostedalsbreen.
Topljenje ledenjak Jostedalsbreen.
**Ledenjak Jostedalsbreen** je najveći ledenjak u Norveškoj, ali ujedno i najveći ledenjak u kontinentalnoj Europi. Smješten je sjeverno od područja Bergen i Sognefjord, u norveškom okrugu Sogn og Fjordane. Ledenjak Jostedalsbreen se nalazi u općinama Luster, Balestrand, Jølster i Stryn. Najviši vrh je u području Lodalskåpa, s nadmorskom visinom od 2 083 metra, dok je najviša točka samog ledenjaka Høgste Breakulen s nadmorskom visinom od 1 957 metara. Dijelovi ledenjaka se granaju u doline (oko 50 grana), kao na primjer Bøyabreen (u mjestu Fjærland) i Nigardsbreen, koji se nalaze na nadmorskoj visini od oko 300 metara. Ukupna površina ledenjaka je 487 km2. Najdeblji dio ledenjaka je 600 metara. Duljina ledenjaka je oko 60 kilometara i pokriva polovinu nacionalnog parka Jostedalsbreen, koji je osnovan 1991.

Ledenjak se održava zbog velike količine oborina snijega u tom području, a ne zbog hladnih temperatura. To znači da ledenjak ima veliki iznos topljenja leda u svom podnožju. 2006. je jedna grana ledenjaka (Briksdalsbreen) izgubila 50 metara leda u visini, za samo par mjeseci. Nedavna mjerenja su pokazala da se ledenjak povukao 146 metara u području Briksdalsbreena, što ukazuje na povećano topljenje ledenjaka zbog globalnog zatopljenja. Muzej ledenjaka Fjærland organizira posjete ledenjaku različitih duljina I stupnja težine.

## Izvori
# Hornindalsvatnet

| Hornindalsvatnet  |
| --- |
| **Jezero Hornindalsvatnet u okrugu Sogn og Fjordane** |
| Lokacija |
| Države |  Norveška |
| Koordinate | 61°56′″N, 6°21′″E |
| Hidrografija |
| Vrsta | slatkovodno |
| Površina | 51 km2 km² |
| Volumen | 12,1 km3 km³ |
| Aps. visina | 53 m |
| Dubina | 514 m |

**Hornindalsvatnet** je najdublje jezero u Norveškoj, a ujedno i najdublje jezero u Europi sa službenom dubinom od 514 metara. Kako se površina jezera nalazi na nadmorskoj visini od 53 metra, to znači da se dno jezera nalazi na 461 metar ispod površine mora. Na istočnoj strani jezera nalazi se selo Grodås (općina Hornindal), a na zapadnoj strani jezera nalazi se selo Mogrenda (općina Eid). Autoput E39 prolazi pokraj sela Mogrenda.

Kada je 1990-tih norveška telekomunikacijska tvrtka *Telenor* postavljala kabele od optičkih vlakana, izmjerili su dubinu jezera od 612 metara. To znači da je službena dubina jezera od 514 metara vjerovatno i veća. Obujam vode u jezeru je 12,1 km3, a površina jezera je 51 km2, po čemu jezero Hornindalsvatnet je 19-to po veličini jezero u Norveškoj. Jezero se nalazi u norveškom okrugu Sogn og Fjordane. Prastaru granitnu podlogu Norveške erodirali su ledenjaci ledenoga doba i oblikovali visoke planine i duboke doline, tako da ima više od 160 000 jezera, a najveće je jezero Mjøsa na jugoistoku.

Jezero Hornindalsvatnet je poznato i po maratonu, koji se održava u srpnju svake godine.

## Izvori
# Geografska širina

Važnije geografske širine imaju svoje nazive
**Geografska širina** ili **latituda** je udaljenost neke točke na Zemlji prema sjeveru i jugu od ekvatora. Obično se označava grčkim slovom fi (φ). Geografska širina predstavlja kutnu mjeru i iskaziva se u stupnjevima (i minutama i sekundama), a kreće se od vrijednosti 0° (na ekvatoru) do 90° (na geografskim polovima). Broji se do sjevernog pola gdje iznosi plus 90 stupnjeva te od ekvatora do juga gdje je predznak minus.

Latituda može biti sjeverna ili južna, i uvijek se označava slovima N i S. Važnije paralele imaju svoje nazive i njihove vrijednosti geografske širine su:

* sjeverni, odnosno arktički polarni krug: 66° 33′ 39″ N
* sjeverna, odnosno Rakova obratnica: 23° 26′ 21″ N
* Ekvator: 0°
* južna, odnosno Jarčeva obratnica: 23° 26′ 21″ S
* južni, odnosno antarktički polarni krug: 66° 33′ 39" S

## Veze

* Geografska dužina
# Geografska dužina

Geografske dužine
**Geografska dužina** ili **longituda** neke točke na Zemlji je kutna udaljenost mjerena uzduž ekvatora od Grinički meridijan **meridijana** do pripadajućeg meridijana te točke. Ima vrijednost od 0° do 180° stupnjeva te se obilježava slovima E ili W ovisno o tome nalazi li se promatrana točka istočno ili zapadno od nultog meridijana. Slijedi primjer za grad Zagreb, koji se nalazi 16 stupnjeva istočno od Greenwicha, tj. na 16. meridijanu. Simbol je grčko slovo lambda λ.

## Veze

* Geografska širina
# Rt

Rt dobre nade
**Rt** je dio kopna koji je uvučen u more (ili jezero), a odlikuje ga strma obala. Oko rtova su morske struje i vetrovi često nepredvidljivi i hiroviti, pa je tu plovidba opasna. U romanskim i germanskim jezicima se za pojam *rt* koriste nazivi koji korijen vuku od latinske riječi *caput* (*glava* ili *vrh*).

## Popis poznatih rtova

* Europa
	+ Gibraltar
	+ Rt Kamenjak, (Hrvatska)
	+ Zlatni rat, (Hrvatska)
	+ Cabo da Roca, (Portugal)
	+ Nordkapp, (Norveška)
* Afrika
	+ Rt Agulhas, (Južnoafrička Republika)
	+ Rt dobre nade, (Južnoafrička Republika)
	+ Rt Guardafui, (Somalija)
	+ Cap-Vert, (Senegal)
* Azija
	+ Rt Kanyakumari, (Indija)
* Sjeverna i Južna Amerika
	+ Cape Canaveral, (SAD)
	+ Cape Cod, (SAD)
	+ Rt Farewell, (Grenland)
	+ Rt Hoorn, (Čile)
# Arktik

Arktik
**Arktik** obuhvata severnu polarnu oblast (Severni ledeni okean, ostrva Novu Zemlju, Špicberška ostrva, Medveđe ostrvo, Franc-Jozefovu zemlju, Novosibirska ostrva, Franklinov arhipelag sa Bafinovom zemljom i Grenlandom) unutar izoterme od 10°. Ovde spadaju i najseverniji delovi evropskog, azijskog i amreičkog kopna, što iznosi oko 26 mil. km², zajedno kopno i more.

Severni pol je otkrio 6. aprila 1909. Amerikanac Robert Piri. I pre njega je bilo dosta otkrića pomorskih puteva preko Arktika.

Arktik ima veliki međunarodni značaj.

## Geografija

Arktik uključuje delove država Rusije i Kanade, zatim područja Aljaske, Grenlanda, Islanda, Laponije, Svalbarda te Arktički ocean.

Arktik nije kontinent gledano po kriterijumu jedinstvenosti kopnene mase. Unatoč tome, nije retkost da ga se naziva "kontinentom". Tada se u njega ne svrstavaju područja severnoameričke, evropske i azijske glavne kontinentalne mase.

### Klima

Arktička klima je veoma hladna. Najhladnije je u Verhojansku oko -68 stepeni i Ojmjakomu do -78 stepeni, jer su to oblasti Sibira. Još u periodu 9-12. veka počela su istraživanja u oblasti Arktika. Norveški vikinzi otkrili su Island, Grenland, Labrador i Belo more. Posle 2. svetskog rata nastavljena su istraživanja uglavnom radi podizanja arktičkih vazduhoplovnih baza. Dve američke podmornice "Nautilus" i "Skejt" stigle su 1958. na Severni pol ploveći ispod polarnog leda.

## Historija

Već su antički pomorci, Feničani koji su išli na daleka putovanja, znali da se visoko na severu s one strane skandinavskih zemalja more pretvara u nešto neugodno: u vodenu površinu punu belih plovećih brda koja polako prelazi u čvrstu ledenu površinu. Taj su kraj sveta smatrali rubom Zemlje. Na plovidbama prema severu raniji pomorci držali su se Severnjače - svetle zvezde u zvežđu Malog medveda.

Grci su to zvežđe zvali Arktos, a zemlja Velikog medveda od tada se naziva Arktik. Arktik je golemi ravni ledeni breg koji se nalazi na Sjevernom ledenom moru. Konačni dokaz za to dala je američka atomska podmornica Nautilus 1958. god. koja je prvi put zaronila ispod Severnog pola. Pritom je prevalila udaljenost od gotovo 3 hiljade kilometara.
# Umjerena klima

**Umjerena klima** je klima koja se nalazi u umjerenom pojasu tj od 23.5 do 66.5 stupnja južne i sjeverne geografske širine. Postoje četiri vrste umjerenih klima. To su:

1. Okeanska klima
2. Sredozemna klima
3. Umjerena kontinentalna klima
4. Umjereno topla klima
5. Sinijska (Kineska) klima

## Okeanska klima

Odlike okeanske klime su svježa ljeta i blage i kišovite zime sa maglom. U okeanskoj klimi ima dosta padavina u obliku kiše zbog toga što su isparavanja velika,tj. Atlanski okean isparava i velike količine padavina nastupaju. Padavina ima tokom cijele godine.

## Obilježja umjerene klime

Umjerena klima najpogodnija je klima za život ljudi. Ljeta su topla, a zime nisu veoma hladne. Temperatura u umjerenoj klimi ljeti može iznositi do maksimalno 40 stupnjeva no obično iznosi do 35 stupnjeva, a temperatura zimi dođe do ništice, a rijetko kad dođe ispod ništice. Biljne zajednice u umjerenoj klimi su razne šume npr. listopadne, crnogorične, vazdazelene itd. i raste krš zvan makija. U umjerenoj klimi ima umjereno padalina.

## Sredozemna klima

Sredozemna klima nalazi se uz Sredozemlje. Primorska Hrvatska pripada sredozemnoj klimi. Ljeta su vruća i suha, zime kišovite i blage. Šume Sredozemlja su crnogorične, no njihov je broj znatno smanjen zbog čovjekovog utjecaja, tako da uspijeva tvrdolisna biljna zajednica (čempres, primorski bor, lovor, hrast plutnjak...). Biljni pokrov također čine maslina, smokva, vinova loza, rogač i dr. Crnogorične šume su uglavnom zamijenjene makijom.

## Umjerena kontinentalna klima

Umjerena kontinentalna klima nalazi se u kontinentalnom području. Tu rastu razne biljne zajednice. Ljeta su blaga, a zime hladnjikave.

## Umjereno topla (oceanska) klima

Umjereno topla klima nalazi se na zapadnim obalama kontinenata u sjevernom i južnom umjerenom toplinskom pojasu. Ljeti nema velikih vrućina, a zime su prohladne. Snijeg je rijedak. Padaline su raspoređene tijekom cijele godine. Oceansku klimu imaju Ujedinjeno Kraljevstvo i Irska, no slična obilježja imaju zapadne obale Sjeverne Amerike i dio čileanskih obala.

## Sinijska (Kineska) klima

Obilježja sinijske klime su: Ljeta su topla, a zime suhe. Po tome se razlikuje od sredozemne klime.
# Polarna regija

Polarne regije
Zemljine **polarne regije** su područja globusa koja okružuju polove, a nalaze se sjeverno od Arktičkog i južno od Antarktičkog kruga. Karakterizira ih polarna klima, ekstremno hladne temperature, jaka glacijacija i ekstremne varijacije u dnevnim satima s 24-satnim danom tijekom ljeta (ponoćno sunce) i trajnom tamom sredinom zime. Središta tih regija čine sjeverni i južni pol, pa stoga tim regijama dominiraju polarne ledene kape koje se na sjeveru nalaze na oceanu, a na jugu na antarktičkom kontinentu.

U Zemljinoj sjevernoj polarnoj regiji nalaze se mnoga naselja, dok se nijedno naselje, osim znanstvenih baza, ne nalazi u južnoj polarnoj regiji, koja je hladnija od sjevernih polarnih regija.

Ostali planeti i prirodni sateliti Sunčeva sustava imaju zanimljive zavojke oko svojih polarnih regija. Zemljin prirodni satelit Mjesec vjerojatno sadrži obilne naslage leda u dubokim kraterima svojih polarnih regija koje nikad ne vide izravnu sunčevu svjetlost. Mars ima polarne kape poput Zemlje, ali se za razliku od Zemljinih ledenih kapa one sastoje većinom od ugljičnog dioksida. Ekstreman nagib Uranove osi uzrokovao je jedinstvenu situaciju u kojoj je svaki pol u određenom dijelu godine gotovo izravno okrenut k Suncu.

## Povezano

* Geografski pol
* Južni pol
* Sjeverni pol
* Antarktička ekozona
# Planinska klima

**Planinska klima** je zastupljena na visokim planinama kao što su Alpi. Odlikuju je svježa ljeta i hladne zime, te padavine u vidu snijega.

Nalazi se na području visokih planina kao što su: Alpi, Apenini, Pirineji... Sa povećanom nadmorskom visinom opadaju temperature zraka i klima postaje sve oštrija. Ljeta su kraća i svježija, zime duže i hladnije, a količina padavina se povećava.
# Obala

**Istočna obala Atlantika u BraziluObale rijeke Save obrasle u riječno šipražjeObala Baćinskih jezera kod PločaObalom** se nazivaju sva područja na kojima kopno dolazi u doticaj sa vodenim površinama.

## Vrste obale

Obala se prema vrsti vodene površine sa kojom kopno dolazi u doticaj dijeli na morsku, riječnu i jezersku obalu.

### Morska obala

Morska obala je područje na kojem kopno dolazi u doticaj sa morem. Morska obala može biti stjenovita, pješčana ili šljunčana. Također može biti ravna ili razvedena. Najrazvedenija obala Europe se nalazi u Norveškoj gdje su otapanjem brojnih ledenjaka u prošlosti nastali fjordovi, duboki, dugački i stjenoviti zaljevi.

Hrvatska sa svojih 1185 otoka, otočića, hridi i grebena ima drugu najrazvedeniju morsku obalu u Europi. Ukupna dužina Hrvatske obalne crte je 4398 km. Od toga na otoke otpada 3 573 km, na otočiće 717 km, te na hridi i grebene 107 km.

### Riječna obala

Riječna obala je ono područje na kojem se kopno dodiruje sa rijekama. Kao morske i riječna obala može biti stjenovita, pješčana ili šljunkovita ali i obrasla grmljem i stablima najčešće vrbe. Izgled riječne obale se mijenja pod stalnim abrazivnim djelovanjem rijeke koja protječe uz obalu. Riječna obala je pogodna za izgradnju naselja zbog blizine pitke vode, pa tako svi gradovi leže uz obale neke rijeke.

### Jezerska obala

Jezerska obala je područje na kojem kopno dolazi u doticaj sa jezerima. I jezerska obala poput riječne može biti stjenovita, pješčana, šljunčana ili obrasla šipražjem.

## Vanjske veze

Hrvatska obala i otoci Arhivirano 2012-06-25 na Wayback Machine-u
# Rijeka

Ušće Drine u Savu
Karta komparativnih dužina svetskih reka
**Rijeka** (ijekavski) ili **reka** (ekavski) jest veći tok slatke vode koji teče koritom na površini Zemlje i ulijeva se u drugu rijeku, jezero ili more. Od izvora do ušća rijeke primaju vodu od pritoka i svojim tokom stvaraju riječno korito.

Rijeke izviru u planinama i brdima bogatim vodom te prilikom toka mijenjaju neke svoje osobine.

Riječni tok se dijeli na tri dijela:

* izvor
* srednji tok
* ušće

Pri izvoru riječni tok je brz i voda je jako čista i brza, spuštanjem sa uzvisina tok postaje sve mirniji i dublji. Dno je šljunkovito ili pjeskovito. Također se mijenja i biljni i životinjski svijet. Ribe gornjeg toka su drugačije građene od riba srednjeg.One imaju jače mišiće kako bi mogle izdržati jačinu protoka vode i još dosta različitosti. Među njih ubrajamo peš, pastrmka, lipljan, mladica. Temperatura vode je između 10 °C i 12 °C.

U srednjem dijelu toka rijeke voda postaje sporija, zagađenija i mutnija .U vodi je manje kisika. Dno je najčešće muljevito ili pjeskovito. Ribe srednjeg toka su mrena, šaran, som, štuka, grgeč.

Ušće ili donji tok rijeke obiluje velikom količinom vode koja ima slane i slatke primjese Sve to zavisi da li se rijeka ulijeva u more ili u drugu rijeku. Ako je u pitanju more specifične ribe za ovu oblast su jegulja, moruna, cipol, kečiga i mnoge druge.

## Vanjske veze
# Baltičko more

Baltičko more
**Baltičko more** koje se još naziva i Istočno more i Zapadno more, nalazi se na sjeveru Europe i sa Sjevernim morem povezano je tjesnacima: Sunda, Veliki Belt, Mali Belt, Skagerrak, Kattegat i Kielskim kanalom. Ono zapljuskuje obale Skandinavskog poluotoka, većeg broja zemalja istočne, sjeverne i središnje Europe. Zbog njegove velike površine (422.300 km²) i loše povezanosti sa Sjevernim morem, što onemogućava razmjenu vode, a velikog priljeva slatke vode, ovo more je jedno od mora sa najnižim salinitetom na svijetu. Salinitet u prosjeku iznosi 6 do 8 promila, južnije prema Danskoj 10 do 15 promila. Radi relativne zatvorenosti prema Sjevernom moru nema utjecaja tople Golfske struje te se more zaleđuje, zimi je i do 45% površine prekriveno ledom.

Bjelomorsko-baltičkim kanalom je povezan s Bijelim morem.

Najveća dubina Baltičkog mora iznosi 459 m. Veliki zaljevi su: Botnički zaljev, Finski zaljev, Riški zaljev, Kuronski zaljev, Gdanjski zaljev, Šćećinski zaljev, Libečki zaljev i Kielski zaljev.

Države koje izlaze na Baltičko more:

* Danska
* Estonija
* Latvija
* Litva
* Njemačka
* Poljska
* Rusija
* Finska
* Švedska

Najvažnije rijeke koje se ulivaju u Baltičko more su:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Latvija
	+ Dzvina
* Estonija
	+ Narva
* Rusija
	+ Neva
	+ Pregola
* Litva
	+ Njemen
 | * Poljska
	+ Odra
	+ Visla
	+ Pasleka
	+ Radunja
	+ Reda
	+ Leba
	+ Slupia
	+ Viepža
	+ Parseta
	+ Rega
 | * Njemačka
	+ Pine
	+ Varnov
	+ Trave
* Finska
	+ Kemi
* Švedska
	+ Dalälven
	+ Göta älv
	+ Lule
 |