Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sveti Vincent i Grenadini

| Sveti Vincent i GrenadiniSaint Vincent and the Grenadines |
| --- |
|

Zastava |
| **Geslo:"Pax et justitia"*  (latinski) "Mir i pravda" |
| **Himna:** "*St Vincent Land So Beautiful*" |
|  |
| Glavni grad | Kingstown 13°10′0″N, 61°14′0″W |
| Najveći grad | glavni\_grad |
| Službeni jezici | engleski |
|  regionalni jezici | Bhojpuri,Vincention Patios,portugalski |
| Demonim(i) | Vincentinci |
| Government |
|  |
| • Monarh  | Charles III |
| • Generalni guverner  | Susan Dougan |
| • Premijer  | Ralph Gonsalves |
|  |
| Nezavisnost |
|  |
| • od Ujedinjenog Kraljevstva | 27. oktobar 1979. |
|  |
| Površina |
| • Ukupno | 389 km2 (201..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za 2008 | 120.000 (182..) |
| • Gustoća | 307 /km2 (39..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | 1,086 mrld. $ |
| • Per capita | 10.150 $ |
| BDP (nominalni) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | 601 mil. $ |
| • Per capita | 5.615 $ |
| HDI (2007) |  0,761 **Greška: Pogrešan unos** (93..) |
| Valuta | Istočnokaripski dolar (XCD) |
| Vremenska zona | UTC-4 |
| Pozivni broj | +1-784 |
| Veb-domena | .vc |

**Sveti Vincent i Grenadini** su otočna država u Karipskom moru. Pripada skupini Malih Antila. Nalaze se južno od Svete Lucije, zapadno od Barbadosa i sjeverno od Grenade.

## Historija

Domorodački Indijanci, Karibi, agresivno su sprečavali naseljavanje Europljana na Svetom Vincentu do 18. stoljeća. Od 1719. francuski naseljenici sade plantaže kave, duhana, indiga, pamuka i šećerne trske na kojima rade afrički robovi. Područje nekoliko puta potpada pod vlast Ujedinjenog Kraljevstva i vraća se u francuski posjed. Konačno od 1783. ostaje pod britanskom vlašću.

Ukidanjem ropstva 1834. nastaje manjak radne snage na plantažama, što privlači nove naseljenike: Portugalce 1840ih i Indijce 1860ih.

Sveti Vincent i Grenadini prolaze kroz razne oblike kolonijalnog statusa. Nakon raspada Federacije Zapadnih Indija 1962. dobiva vlastitu upravu, a 1979. i potpunu samostalnost.

## Ekonomija

Najvažniji ekonomski sektor je poljoprivreda. Dominira proizvodnja banana. U novije vrijeme u porastu su uslužne djelatnosti, naročito turizam. Zbog neuspjeha u uvođenju novih industrija nastavlja se razdoblje visokog stupnja nezaposlenosti. Najveći problem razvoju otoka je ovisnost privrede o urodu dominantne privredne kulture i vremenskim uvjetima (tropske oluje nanose veliku štetu).

## Stanovništvo

Najveći dio stanovništva čine potomci afričkih robova dovođenih za rad na plantažama. Slijede miješani potomci Indijanaca i crnaca, te nešto bijelaca (potomaka engleskih kolonista), Indijaca i Kariba. Zbog loše ekonomske situacije i nezaposlenosti stanovništvo emigrira u druge države.

## Reference
# Brunej

| بروني دارالسلام |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "*Allah Peliharakan Sultan* "Bože blagoslovi Sultana"" |
| Glavni gradi najveći grad | Bandar Seri Begawan |
| Službeni jezici | malajski |
| Utemeljenje | 1. siječnja 1984. |
| Površina |
| Valuta | dolar (BND) |
| Vremenska zona | UTC+8 |
| Pozivni broj | +673 |
| Veb-domena | .bn |

**Brunej**, službeno **Brunej Darussalam** (arapski *Brunej, dom mira*) je država u jugoistočnoj Aziji. Nalazi se na sjeveru otoka Borneo, na obali Južnog kineskog mora. Na kopnu graniči s Malezijom. Istočni okrug Bruneja, Temburong, je eksklava odvojena od ostatka zemlje malezijskim teritorijem.

Proizvodnja nafte i plina glavna je gospodarska aktivnost Bruneja. BDP po glavi stanovnika je značajno viši od prosjeka regije, ali gospodarstvo Bruneja osjetljivo je na fluktuacije na svjetskom tržištu nafte.

## Političke podjele

Brunej je podijeljen na četiri distrikta:

* Belait
* Brunej i Muara
* Temburong
* Tutong
# Istočni Timor

| Repúblika Demokrátika Timór-Leste República Democrática de Timor-Leste Demokratska Republika Istočni Timor |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Honra, Pátria e Povo (Portugalski: Čast, domovina i narod) |
| **Himna:** "Pátria" |
| Glavni grad | Dili |
| Službeni jezici | tetumski i portugalski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Portugala:
proglašena 28. studenog 1975.
priznata 27. rujna 2002. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2004 | 1.019.252 (153.) |
| • Gustoća | 68 /km2 |
| Valuta | američki dolar |
| Vremenska zona | +9 |
| Pozivni broj | +670 |
| Veb-domena | .tp (*u 2005. će se*
*promijeniti u .tl*) |

**Istočni Timor** (tetum **Timór Lorosa'e**, port. **Timor-Leste** [ʧiˈmoχ ˈlɛʃʧi]; službeno **Demokratska Republika Istočni Timor**, tetum **Repúblika Demokrátika Timór-Leste**, port. **República Democrática de Timor-Leste**), otočna država u jugoistočnoj Aziji. Obuhvaća istočnu polovicu otoka Timor u Malajskom arhipelagu, dva manja susjedna otoka i eksklavu Oecussi-Ambeno u zapadnom dijelu Timora koja je indonezijskim teritorijem odvojena od matice. Graniči s Indonezijom na zapadu.

Istočni Timor je bivša portugalska kolonija i jedna od dvije većinski katoličke države u Aziji (druga su Filipini). Od 1975. do 2002. bio je pod okupacijom susjedne Indonezije. Okupacija je bila obilježena brutalnošću prema stanovništvu Istočnog Timora; broj žrtava je procijenjen na 100.000 do čak 250.000.

Istočni Timor jedna je od najsiromašnijh zemalja svijeta. Gospodarstvo se osniva uglavnom na poljoprivredi. Nade se polažu u iskorištavanje podmorskih ležišta nafte.

## Gradovi

* Popis gradova na Istočnom Timoru

## Vanjske veze
# Jordan

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jordan (razvrstavanje).*

| المملكة الأردنّيّة الهاشميّة Al-Mamlakâ al-Urdunnīyâ al-Hāšimīyâ Hašemitska Kraljevina Jordan |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "As-salam al-malaki al-urdoni" |
| Glavni grad | Amman |
| Službeni jezici | arapski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Lige naroda 25. svibnja 1946. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0.01 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2002 | 5.153.378 (107.) |
| • Gustoća | 48 /km2 |
| Valuta | jordanski dinar |
| Vremenska zona | +2 |
| Pozivni broj | +962 |
| Veb-domena | .jo |

**Jordan**, službeno **Hašemitska Kraljevina Jordan** je država na Bliskom istoku u jugozapadnoj Aziji. Na krajnjem jugozapadu kratkom obalom (26 km) izlazi na Crveno more, graniči na zapadu s Izraelom i područjem Zapadne obale, na sjeveru sa Sirijom, na sjeveroistoku s Irakom i na jugu i istoku sa Saudijskom Arabijom.

Povijest Jordana nakon osamostaljenja obilježena je pokušajima balansiranja između strana u izraelsko-palestinskom sukobu. Iako je podržavao težnju Palestinaca za neovisnom državom, Jordan je pod vodstvom kralja Huseina (na vlasti 1953. - 1999.) održavao dobre odnose i s državama Zapada, a 1994. potpisan je mirovni ugovor s Izraelom.

Istočni i južni dio zemlje je dio Sirijske pustinje. Na zapadu se nalazi Jordanska rasjedna dolina kroz koju protječe rijeka Jordan i ulijeva se u Mrtvo more čija je obala (−417 m) najniža točka na površini Zemlje. Planinska područja odvajaju ovu dolinu od pustinje na istoku.

Islam je najzastupljenija religija. Arapski odnosno njegov lokalni dijalekt je jezik većine stanovništva. U Jordanu živi oko 1,7 mil. palestinskih izbjeglica koji uglavnom imaju jordansko državljanstvo.

Nakon dugogodišnje gospodarske ovisnosti o inozemnoj pomoći, izvozu fosfata i potaše te doznakama iseljenika, Jordan je u posljednjih desetak godina krenuo putem reformi i slobodne trgovine. Dugoročni gospodarski rast ovisit će o održanju regionalne stabilnosti.

## Gradovi

* Popis gradova u Jordanu
# Katar

*Za ostale upotrebe, pogledajte Katar (razvrstavanje).*

| دولة قطر (Dawlât Qatar) Država Katar |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**- |
| **Himna:** "As-salam al-amiri" |
| Glavni grad | Doha |
| Službeni jezici | arapski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 3. rujna 1971. |
| Površina |
| • Vode (%) | ~0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2003 | 817.052 (154.) |
| • Gustoća | 79 /km2 |
| Valuta | katarski riyal |
| Vremenska zona | +3 |
| Pozivni broj | +974 |
| Veb-domena | .qa |

**Katar** je država na Аrapskom poluotoku u jugozapadnoj Aziji. Obuhvaća mali poluotok na zapadnoj obali Perzijskog zaljeva i nekoliko susjednih otočića. Graniči na jugu sa Saudijskom Arabijom, a na zapadu morskom granicom s Bahreinom. Po državnom uređenju je apsolutna monarhija – emirat, a službeni naziv je **Država Katar**.

U posljednjih 150-ak godina politikom Katara dominira obitelj Al-Tani iz koje potječe i trenutni emir. Nakon kraja britanskog protektorata 1971. zemlja se nije pridružila Ujedinjenim Arapskim Emiratima, odabravši umjesto toga potpunu neovisnost.

Islam je najzastupljenija religija. Arapski odnosno njegov lokalni dijalekt je jezik većine stanovništva. Velik broj stanovnika su strani državljani na radu u industriji nafte.

Gospodarstvom Katara dominira naftna industrija. Prihodi od prodaje nafte omogućili su povećanje životnog standarda i uvođenje socijalne države nalik na one u Europi. BDP je u 2003. bio 21.500 USD po glavi stanovnika, mjereno po PPP-u.

Katar je sjedište poznate arapske TV-postaje Al-Jazeera. Lokalni izbori provedeni su prvi put 1999., a izbori za zakonodavnu skupštinu predviđeni su za 2016.

## Naselja

* Popis naselja u Kataru
# Kuvajt

| دولة الكويت
Dawlât al-Kuwayt Država Kuvajt |
| --- |
|

Zastava |
| **Geslo:**Za Kuvajt |
| **Himna:** "Al-našid al-watani" |
| Glavni grad | Kuvajt |
| Službeni jezici | arapski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 19. lipnja 1961. |
| Površina  |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2001 | 2.041.961 (141.) |
| • Gustoća | 115 /km2 |
| Valuta | dinar |
| Vremenska zona | +3 |
| Pozivni broj | +965 |
| Veb-domena | .kw |

**Kuvajt** je država u jugozapadnoj Aziji. Na istoku izlazi na Perzijski zaljev. Graniči na sjeveru s Irakom, a na jugu sa Saudijskom Arabijom. Većinu zemlje čini ravna pustinja. Službeni naziv je **Država Kuvajt**.

## Povijest i politika

Najpoznatiji događaj nedavne povijesti Kuvajta je sukob sa susjednim Irakom. Irak i Kuvajt bili su saveznici tijekom iračko-iranskog rata u osamdesetima, ali u kolovozu 1990. Irak je pod vodstvom Saddama Huseina napao i okupirao Kuvajt. U veljači 1991. međunarodna koalicija na čelu s SAD-om oslobodila je zemlju koja je od tada jedan od glavnih saveznika Sjedinjenih Država u regiji. Tijekom američke invazije Iraka 2003. Kuvajt je bio jedina arapska država koja je javno podržala intervenciju.

U politici Kuvajta od sredine 18. stoljeća dominantnu ulogu ima obitelj al-Sabah, iz koje je i trenutni emir. Nakon oslobođenja od iračke okupacije zemlja se donekle demokratizirala, iako je biračko pravo ograničeno na trećinu muške populacije.

## Stanovništvo

Velika većina stanovništva su Arapi, ostatak čine doseljenici iz Indije, Bangladeša, Pakistana i Filipina. Islam je najzastupljenija religija, a omjer Sunita i Šijita je otprilike 70:30.

## Gospodarstvo

Gospodarstvom Kuvajta dominira nafta koja čini 90% vrijednosti izvoza i 50% BDP-a. Prihodi od nafte omogućili su nastanak socijalne države po europskom uzoru, ali i privukli brojne legalne i ilegalne imigrante iz šire regije.

## Gradovi

* Popis gradova u Kuvajtu
# Maldivi

| Republika Maldiviދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމްހޫރިއްޔާ (*Dhivehi Raa'jeyge Jumhooriyya*) |
| --- |
|

Zastava |
|  |
| Glavni grad | Malé 4°17′0″N, 73°50′0″E |
| Službeni jezici | Dhivehi |
| Etničke skupine  | ≈100% Dhivehi (isključujući strance) |
| Demonim(i) | Maldivci |
| Government |
|  |
| • Predsjednik  | Mohamed Muizzu |
|  |
| nezavisnost |
|  |
| • od Ujedinjenog Kraljevstva  | 26. jul 1965 |
|  |
| Površina  |
| • Ukupno | 298 km2 (206..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za jul 2011 | 394.999 (proc.) (175..) |
| • Gustoća | 1,036.9 /km2 (11..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2011  |
| • Ukupno | 2.931 mrld. $ |
| • Per capita | $9,005 (87..) |
| BDP (nominalni) | procjena za 2011  |
| • Ukupno | $2.062 billion |
| • Per capita | $6,336 |
| HDI (2011) | 0.661 srednji (109.) |
| Valuta | maldivska rufiyaa (MVR) |
| Vremenska zona | UTC+5 |
| Pozivni broj | 960 |
| Veb-domena | .mv |

**Maldivi** (službeno **Republika Maldivi**) su otočna država u Indijskom oceanu, jugozapadno od Indijskog poluotoka. Sastoje se od oko 1200 otoka grupiranih u 26 atola, među kojima je oko 200 naseljenih, a daljnjih 80 se koristi samo za turizam.

Službena religija je Islam, a jezik većine stanovništva je divehi, indoeuropski jezik srodan singaleškom, glavnom jeziku Šri Lanke.

Gospodarstvo se temelji na turizmu i ribarstvu.

Maldivi su pretrpjeli značajnu štetu u tsunamiju u Indijskom oceanu u prosincu 2004.

## Reference
# Nepal

| Savezna Demokratska Republika Nepalसंघीय लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल Nepal |
| --- |
|

Zastava |
| **Himna:** "*Sayaun Thunga Phulka* *Izrađen od stotina cvijeća*" |
|  |
| Glavni grad | Kathmandu |
| Službeni jezici | nepalski |
| Vlada | Privremena parlamentarna republika |
|  |
| • Predsednik  | Bidhya Devi Bhandari (बिद्या देवी भण्डारी) |
| • Predsednik vlade  | Sher Bahadur Deuba (शेरबहादुर देउवा) |
|  |
| Površina  |
| • Ukupno | 147,181 km2 (95..) |
| • Vode (%) | 2,8 |
| Stanovništvo |
| • Procjena za 2011 | 26,494.504 (41.) |
| • Gustoća | 180 /km2 (62..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2012  |
| • Ukupno | 41,22 mlrd. USD |
| BDP (nominalni) | procjena za |
| • Ukupno | $1200 |
| Valuta | nepalska rupija |
| Vremenska zona | UTC+5:45 |
| Pozivni broj | +977 |
| Veb-domena | .np |

**Nepal**, službeno **Savezna Demokratska Republika Nepal**, je država u južnoj Aziji bez izlaza na more. Sa 147,181 km2, i odprilike 27 mil. stanovnika, Nepal je 93 najveća zemlja na svjetu po zemljištu, a 41 po populaciji. Graniči na jugu s Indijom i na sjeveru s Kinom. Katmandu je glavni grad Nepala.

Sjeverni dio Nepala zauzima Himalaja, najviši planinski lanac na svijetu, a njegov najviši vrh, Mount Everest na granici s Kinom ujedno je i najviša tačka na Zemlji. Južni dio je plodan i vlažan. Grad gdje je Gautama Buddha rodio, Lumbini, nalazi se tuda. Lumbini je jedan od najsvetijih gradova na svjetu. Dokaz Budovom hodočašću se jos uvjek nalazi u Lumbini.

Stanovnici Nepala pripadaju brojnim etničkim zajednicama od kojih su neke povezane s tradicionalnim kastinskim sustavom. Najbrojniji su Chetri (trad. Kšatrije, oko 16%), Brahmani (oko 13%), Magar (7%) i Tharu (6,75%). Etnički Šerpe, poznati kao vodiči alpinističkih ekspedicija čine 0.68% stanovništva. Hinduizam je najbrojnija religija (80%), slijedi Budizam (11%). Nepalskim govori oko polovice stanovnika, a služi i kao *lingua franca* za govornike drugih jezika.

U vrijeme britanske kolonijalne vlasti u Indiji Nepal je ostao neovisan, ali izoliran od vanjskog svijeta, plativši cijenu kroz gospodarsku nerazvijenost i zaostalost. Gospodarske i političke reforme te djelomično otvaranje prema susjednoj Indiji u posljednjih nekoliko godina dovele su do promjena nabolje, ali izbijanje građanskog rata u kojem se maoistički pobunjenici bore protiv središnjih vlasti 1996. pogoršalo je izglede za budućnost i ozbiljno nagrizlo nacionalnu ekonomiju. Nakon što je godine 2006. zbog uličnih protesta kralj Gyanendra prisiljen na pregovore s maoistima i ozbiljno se lišiti svojih dotada apsolutnih ovlasti, budućnost nepalske monarhije je dovedena u pitanje.

Glavna gospodarska djelatnost i dalje je poljoprivreda, ali raste udio uslužnih djelatnosti (turizam).

Nepalska zastava jedina je državna zastava koja nema pravokutni oblik.

* Nepal
* Kathmandu
* Swayambhunath
* Patan
* Bhaktapur
* Himalaya
* Himalaya
* Kaski District
* Mustang
* Mustang

## Gradovi

* Popis gradova u Nepalu
# Ujedinjeni Arapski Emirati

| الإمارات العربيّة المتّحدة *al-Imārāt al-ʿArabīyâ al-Muttaḥidâ* Ujedinjeni Arapski Emirati |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "Tahijat Alalam" |
| Glavni grad | Abu Dabi |
| Službeni jezici | arapski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 2. 12. 1971. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2013 | 9.205.651 (139.) |
| • Gustoća | 46 /km2 |
| Valuta | Emiratski dirham |
| Vremenska zona | +4 |
| Pozivni broj | +971 |
| Veb-domena | .ae |

**Ujedinjeni Arapski Emirati** (skraćeno **UAE**; ponekad kratko **Emirati**) je federativna država na obali Perzijskog zaljeva i Omanskog zaljeva. Nalaze se na istoku Аrapskog poluotoka u jugozapadnoj Aziji. Graniče na jugu i zapadu sa Saudijskom Arabijom, te na istoku s Omanom. Sastoje se od sedam emirata: Abu Dabija, Adžmana, Dubaija, Fudžaire, Ras al-Kajme, Šardže i Um al-Kuvaina.

## Geografija

Pješčana pustinja zauzima većinu zemlje, s planinama na sjeveroistoku (najviši vrh Jibir u masivu Hadžar od 1527 m). Duž obale se nalaze slane ravnice (*sabka*).

## Historija

Stanovnici područja današnjih UAE krajem 18. i početkom 19. vijeka napadali su kao pirati na britanske brodove po Perzijskom zaljevu i Indijskom oceanu. Britanska flota uspjela je 1820. poraziti zaljevske pirate, i razorila im uporište Ras al-Kajmu. Nakon tog poraza Britanci su uspjeli natjerati zaljevske šeike da potpišu Ugovor o miru i suradnji 1820., a nakon tog Pomorsko primirje 1835., te 1853. Ugovor o slobodnoj plovidbi. Vrhunac tog procesa došao je 1892. kad su svi zaljevski šeici, potpisali ekskluzivni ugovor, kojim su vanjsku politiku i obranu prepustili britanskoj vladi, i time postali britanski protektorati.

Nakon britanskog povlačenja 1971. Katar i Bahrein odlučili su se za potpunu nezavisnost, a ostalih sedam emirata za ujedinjenje.

Prva dekada nezavisnosti protekla je u znaku rivalstva i trzavica između dva najveća emirata, Abu Dabija i Dubaija oko stupnja centralizacije i podjele moći. Konačni dogovor postignut je 1979. i to je bio kompromis o podjeli najviših funkcija u zemlji, po kojem je mjesto predsjednika rezervirano za emira Abu Dabija odnosno pozicija premijera za emira Dubaija.

Nakon zaoštravanja političkih prilika u regiji početkom 1980-ih Emirati su se približili zemljama Zapada, osobito SAD-u, iako nisu bezrezervno podržali napad na Irak 2003. godine.

## Stanovništvo

Samo oko 25% stanovnika su državljani UAE, a ostatak čine strani radnici privučeni naftnim bogatstvom. Državljani su uglavnom Arapi, muslimani Suniti, iako ima i Šijita.

## Privreda

Od 1960-ih godina temelj ekonomije Emirata čini proizvodnja nafte. Najvećim rezervama raspolaže Abu Dabi, a pretpostavlja se da su rezerve Dubaija pri kraju. U posljednje dvije dekade porastao je značaj nenaftnog sektora, osobito trgovine, financija, industrije i turizma. BDP je u 2004. bio 25.200 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Reference
# Kirgistan

| Кыргыз Республикасы (Kyrgyz Respublikasy) Кыргызская республика (Kyrgyzskaja respublika) Kirgiska Republika |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "Nacionalna himna Kirgiske Republike" |
| Glavni grad | Biškek |
| Službeni jezici | kirgiski i ruski |
| Leaders |
|  |
| • Predsjednik  | Sadyr Japarov (Садыр Жапаров) |
| • Premijer  | Akylbek Japarov (Акылбек Жапаров) |
|  |
| Utemeljenje | Od Sovjetskog Saveza 31. kolovoza 1991. |
| Površina |
| • Vode (%) | 3,6 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2005 | 5.146.281 (111.) |
| • Gustoća | 26 /km2 |
| Valuta | som |
| Vremenska zona | +5 |
| Pozivni broj | +996 |
| Veb-domena | .kg |

**Kirgistan** ili **Kirgizija**, službeno **Kirgiska Republika** je država u središnjoj Aziji. Graniči na sjeveru s Kazahstanom, na jugu i istoku s Kinom, na jugu s Tadžikistanom te na zapadu s Uzbekistanom.

Veći dio Kirgistana zauzima planinski lanac Tien Šan i njegovi ogranci. U njemu se, na krajnjem istoku zemlje, nalazi i najviši vrh, Džengiš čokusu (Vrh pobjede, 7.439 m). Na istoku je i najveće kirgisko jezero Ysyk-Köl. Na jugu zemlje se nalaze ogranci planinskog lanca Pamira. Većina stanovništva koncentrirana je u planinskim kotlinama i pograničnim područjima koja se nastavljaju na nizine i prigorja u susjednim državama.

Oko 70% stanovništva čine Kirgizi čiji jezik, vrlo srodan kazaškom, pripada turkijskoj skupini i koji su tradicionalno muslimani – suniti. U Kirgistanu žive i Uzbeci (oko 14,5%) i Rusi (oko 9%).

Raspad Sovjetskog Saveza teško je pogodio kirgistansko gospodarstvo. Glavni sektori su poljoprivreda i rudarstvo. Izvozi se i električna energija proizvedena u hidroelektranama. U 1999. BDP *per capita* iznosio je 2.300 USD mjereno po PPP-u.

Nakon parlamentarnih izbora u veljači i ožujku 2005. koje su inozemni promatrači ocijenili nezadovoljavajućima te brojnih protestnih akcija po modelu ukrajinske Narančaste revolucije oporbene snage iz južnog dijela zemlje preuzele su vlast, a dotadašnji predsjednik Askar Akajev napustio je zemlju.

## Gradovi

Popis gradova u Kirgistanu

## Povezano

* Tulipanska revolucija - 2005. godine
* Revolucija u Kirgistanu - 2010 godine.
# Salvador

*Za ostale upotrebe, pogledajte Salvador (razvrstavanje).*

| Republika Salvador*República de El Salvador*  (language?) |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| Glavni gradi najveći grad | San Salvador ﻿ / ﻿ |
| Službeni jezici | španski |
| Etničke skupine  | Šablon:Vunblist |
| Religija (2017) | 84,1% krščanstvoi —44.9% rimokatolici —37,1% protestanti —2,1% ostali krćani 15.2% ireligiozni 0,7% ostale religije |
| Demonim(i) | Salvadorci Guanaco(a) (kolokvijalno) |
| Government |
|  |
| • predsjednik  | Claudia Rodríguez de Guevara |
| • potpredsjednik  | Félix Ulloa |
|  |
| nezavisnost |
|  |
| •   | 15. septembar 1821 |
| • objavljena od Prvog Meksičkog Carstva  | 1. jul 1823 |
| •   | 12. jun 1824 |
|  |
| Površina  |
| • Ukupno | 21.041 km2 (148..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za 2021. | 6,314,167 (109..) |
| • Gustoća | 303,1 /km2 (47..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2018  |
| • Ukupno | 53,667 mrld. $ (101..) |
| • Per capita | 8388 $ (111..) |
| BDP (nominalni) | procjena za 2018  |
| • Ukupno | 25855 mrld. $ (102..) |
| • Per capita | 4041 $ |
| Gini (2016) |  40.6 srednji |
| HDI (2019) |  0.673 srednji |
| Valuta | * Američki dolar (USD, since 2001)
* Bitcoin (BTC, XBT, od 7. IX 2021)
 |
| Vremenska zona | CST |
| Pozivni broj | +503 |
| Veb-domena | .sv |

**Salvador** (španj. *El Salvador* = spasitelj) je država u Srednjoj Americi. Graniči sa Gvatemalom na zapadu i Hondurasom na sjeveru i istoku. Na jugu izlazi na Tihi ocean.

## Historija

Prije španjolskog osvajanja, prostor današnjeg Salvadora naseljavali su Indijanci organizirani u dvije veće države i nekoliko manjih. Domoroci su pripadali plemenu Pipil, dijelu nomadskog naroda Nahua, jednom od rijekih srednjoameričkih plemena koja su rano prekinula obredno prinošenje ljudskih žrtava. U drugim detaljima je njihova kultura bila slična susjedima: Astecima i Majama.

Prvi pokušaj Španjolaca pod vodstvom Pedra de Alvarada da osvoje ovo područje završio je 1524. neuspjehom. 1525. se vraćaju i uspijevaju nametnuti svoju vlast koja traje sve do 1821. Alvarado daje području ime Salvador ("spasitelj"). Do 1842. Salvador je dio Ujedinjenih pokrajina Srednje Amerike, a nakon toga stječe potpunu samostalnost.

1980. počinje dvanaestogodišnji građanski rat koji odnosi 75 000 života. Rat završava 1992. kada vlada i ljevičarski pobunjenici potpisuju sporazum o političkim reformama.

## Ekonomija

Zbog unutrašnjih nemira, dugotrajnog građanskog rata, ali i prirodnih nepogoda, ekonomija Salvadora je slaba i polako se oporavlja. Zahvaljujući vanjskoj pomoći i pomoći iseljenika koji su za vrijeme rata napustili državu, stanje se popravlja, izvoz je u porastu, a inflacija u zadnjih nekoliko godina smanjena.

## Stanovništvo

Veliku većinu stanovništva, oko 90%, čine miješani potomci američkih Indijanaca i Španjolaca. Vrlo malo Indijanaca je zadržalo običaje i tradiciju. Tek oko 20 ljudi govori jedinim preživjelim autohtonim indijanskim jezikom pipil, a nešto doseljenika iz Gvatemale govori poqomam majanskim. Prema vjeroispovijesti, većinu čine katolici, a broj protestanata je u porastu.

## Izvori