Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Produktivnost

**Produktivnost** ili **proizvodnost** generalno označava omjer proizvedenih dobara i potrebe za faktorima proizvodnje ili uspješnost pri obavljanju nekog posla u odnosu na upotrebljene resurse.

Postoji nekoliko tumačenja i definicija produktivnosti, npr. u lingvistici, narodnom gospodarstvu, ekonomiji i biologiji.

Stopa učinkovitosti rabljenoga inputa ili resursa u odnosu na izlazne aktivnosti. Percepcija o razini angažmana i rabljenje resursa u odnosu na rezultate gospodarske aktivnosti (proizvodnje) kao što je proizvodnja roba, usluga.

Produktivnost kao gospodarski pokazatelj prikazije omjer učinka čimbenika proizvodnje. Proizvodni faktori su sredstva koja su potrebna za proizvodnju:

* prirodni resursi
* rad (fizičke i mentalne sposobnosti osobe koja provodi)
* kapital, novac
* informacija podatci i intelektualni kapital
* znanje: (formalna i skrivena znanja kao primjerice iskustvo)
# Banka

**Finansijski posrednici** su finansijske institucije putem kojih štediše mogu indirektno da ponude sredstva onima koji traže zajam. Finansijski posrednici ovezuju štediše i domaćinstva ili preduzeća kojima žele da pozajme novčana sredstva. Dva najveća finansijska posrednika su banke i investicioni fondovi. . Banka je poslovna organizacija, koja nudi finansijske usluge za profit. Banke su institucije koje primaju **depozite** od onih koji žele da štede, a depozite koriste za odobravanje kredita onima koji žele da dobiju zajam.

1970**Banka** je poslovna organizacija, koja nudi finansijske usluge za profit. Tradicionalne usluge banke uključuju primanje depozita novca, davanje novca iz depozita, procesovanje novčanih transakcija i usluge kreditiranja. Mnoge banke nude podršku finansijskih usluga preduzećima, industrijskim i drugima vrstama kompanija i korporacija, u cilju uvećavanja profita; npr., kreditiranje, paketi osiguranja, razna finansijska ulaganja, podršku u razmjeni tržišnih dobara.

Prva moderna banka, Banka Svetog Đorđa (*Banco di San Giorgio*) je osnovana početkom 15. veka u Đenovi u Italiji.

**Bankarstvo** je sistem poslovanja, u čijoj osnovi se nalazi interes. Najvažniji posao **banke** kao osnovnog subjekta u sistemu bankarstva je interes na zajam - što znači da banka daje novac na zajam na određeno vreme a nakon isteka tog perioda dobija novac nazad uz uvećanu vrednost-kamatu ili interes. Postoji mnogo varijacija ali ovo je suština bankarstva. Banka obavlja i neke sporedne delatnosti ( npr. investicione, sponzorske) ali sve one su u funkciji oplođenog novca - za bankara novac koji ne donosi dobit, nego stoji neoplođen, je novac koji gubi vrednost.

## Povezano

* Spisak banaka u Srbiji
* Međunarodno bankarsko kreditno pismo
* Kastodi banka
# Trgovački brod

**Trgovački brod** je naziv za brod koji je napravljen i služi prvenstveno u komercijalne svrhe, za prijevoz tereta i/ili putnika. Skup svih trgovačkih brodova čini trgovačku mornaricu neke zemlje. Tokom ratnih uvjeta služi kao brod za podršku i/ili opskrbu ratne mornarice svoje zemlje. Razne zemlje svijeta posjeduju flote raznih trgovačkih brodova. Zbog troškova u brodarstvu, poreza i nameta, mnogi brodovlasnici su preregistrirali svoje flote pod zastave zemalja koje im pružaju znatne pogodnosti u smislu davanja. Zastave tih zemalja nazivamo zastavama pogodnosti, a kao najbolji primjer su Liberija i Panama. Najveća svjetska flota je pod zastavom Grčke i iznosi oko 16% svjetske tonaže (podatak iz veljače 2007).

## Teretni brod

Colombo Express, jedan od najvećih kontejnerskih brodova na svijetu
Teretni brod je brod koji služi za prijevoz tereta. Postoji mnogo raznih vrsta teretnih brodova, ovisno o vrsti tereta koji prevoze, kao i o vrsti plovidbe koju obavljaju. Po vrsti plovidbe razlikujemo linijske brodove, koji plove na jednoj ustaljenoj ruti i brodove bez određene linije, tramp brodove ili lutalice. Teretni brodovi su većinom opremljeni teretnim uređajima, koji služe za manipulaciju tereta. Kod tankera su to pumpe, kod brodova za rasuti teret i kontejnerskih brodova dizalice, a kod Ro-Ro brodova su to rampe za ukrcaj vozila.

## Putnički brodovi

*Oasis of the Seas*, trenutno najveći putnički brod na svijetu
Putnički brod je trgovački brod kojemu je glavna zadaća prijevoz putnika na moru. I ovdje postoji razdioba na brodove za kružna putovanja (kruzere) i na brodove koji služe za prevoz putnika i vozila između dvije destinacije, tj. trajekte. Trajekti su uobičajeno brodovi u službi javnog prijevoza i voze na točno određenim linijama, a kruzeri su brodovi koji služe za kružna putovanja za razonodu putnika. Postoji znatan rast tržišta u segmentu kruzera i najveći putnički brodovi danas su upravo oni.
# Telekomunikacije

|  |
| --- |
| **Elektrotehnika** |
|  |
| Elektricitet • Magnetizam

| Elektroenergetika
 |
| --- |
| Elektrana **•** Električna žarulja **•** Električni generator **•** Elektroenergetski sustav **•** Solarna fotonaponska energija **•** Trofazna struja **•** Vjetroelektrana **•** Zaštita od strujnog udara |

| Elektronika
 |
| --- |
| Dinamički električni otpor **•** Dioda **•** Električni signal **•** Elektronska cijev **•** Operacijsko pojačalo **•** Pojačalo **•** Pojačanje **•** Strujni aktivni električni izvor **•** Tranzistor |

| Elektroakustika
 |
| --- |
| Digitalizacija **•** Linearna izobličenja **•** Mikrofon **•** Niskofrekventno pojačalo snage **•** Niskofrekventno pretpojačalo **•** Snimanje zvuka **•** Zvučnik |

| Električne mreže i četveropoli
 |
| --- |
| Električne mreže **•** Električni filtri **•** Metoda superpozicije **•** Nortonov poučak **•** Théveninov poučak |

| Radiokomunikacije
 |
| --- |
| Amplitudna modulacija **•** Antena **•** Efektivna izračena snaga **•** Fazna modulacija **•** Frekvencijska modulacija **•** Radio-valovi |

| Telekomunikacije
 |
| --- |
|  **•••**  |

| Naučnici i izumitelji
 |
| --- |
| Ampère **•** Coulomb **•** Faraday **•** Gauss **•** Heaviside **•** Henry **•** Hertz **•** Lorentz **•** Maxwell **•** Tesla **•** Volta **•** Weber **•** Ørsted |

 |

**Telekomunikacije** ili komunikacije na daljinu, način su obavljanja komunikacija na daljinu s pomoću elektromehaničkih metoda: telegraf, telefaks, telefon, internet.

## Historija

Prvi telegraf, mehaničko-optički
Historija komunikacije na daljinu uključuje dimne signale i bubnjanje (vizualnu i auditivnu komunikaciju). U Francuskoj, između Pariza i Lillea, 1792. godine pokrenuta je vizualna telegrafska linija uporabom sustava semafora i *Chappovog koda* (prema francuskom inženjeru Claudeu Chappeu koji je sagradio taj sustav). Električni telegraf ušao je u uporabu 1839. godine, iako je Samuel Morse prvu (neuspješnu) demonstraciju svog sustava prikazao još dvije godine ranije (1837.). Tridesetak godina kasnije, točnije 1866. godine, položen je prvi transatlantski kabel koji je omogućio trenutnu komunikaciju između Starog i Novog svijeta.

## Telekomunikacije danas

* Mobiteli
* Internet
# Oružje

Pruski bajunet
**Oružje** predstavlja svaki predmet koji služi za ozljeđivanje, ubijanje ili onesposobavljanje ljudskih ili drugih živih bića, odnosno za uništavanje i onesposobljavanje drugih predmeta ili materijalnih dobara vezanih za određene ljude ili društva. Oružje služi kako za napad tako i za obranu, odnosno u svrhu prijetnje i zaštite. U širem smislu svako sredstvo (pa i psihološko) kojim se nekome ili nečemu namjerno nanosi ozljeda i šteta se naziva oružjem.

## Podjela oružja

Za podjelu oružja postoje različiti kriteriji, koji variraju od različitih definicija ili vojnih doktrina. Najpoznatije je ono prema namjeni, izvoru energije ili principu djelovanja kojom se oružje dijeli u deset glavnih grupa:

* hladno oružje
* vatreno oružje koje se prema kalibru ponekad dijeli na:
	+ streljačko oružje
	+ artiljerijsko oruđe
* raketno oružje
* minsko-eksplozivno oružje
* elektromagnetsko oružje
* nuklearno oružje
* kemijsko oružje
* biološko oružje
* psihološko oružje
* ekonomsko oružje

Oružje se prema potrebnom broju ljudi dijeli na *individualno* i *kolektivno oružje*, a prema načinu borbe/upotrebe i na *napadno* i *obrambeno oružje*.

## Oružje po erama

* Drevna
* Srednjovjekovna
* Vojna tehnologija napoleonskih ratova
* Tehnologija prvog svjetskog rata
* Vojna tehnologija drugog svjetskog rata
* Vojna tehnologija kraja 20. vijeka
* Moderno naoružanje
* Sve ere

## Povezano

* Oružje za masovno uništenje

## Vanjske veze

* Higgins Armory Museum Arhivirano 2016-10-12 na Wayback Machine-u
* Society of the Military Horse
* Pentagon plans cyber-insect army
* Weapon Systems Arhivirano 2021-08-16 na Wayback Machine-u
# Ribarstvo

Ribari iz Brela
**Ribarstvo** je grana gospodarstva koja se bavi ribolovom, uzgojem i preradom ribe, kako one morske tako i one slatkovodne. Ribarstvom se najčešće bave stanovnici primorskih krajeva, kao i oni koji žive uz velike rijeke i jezera.

Riba ima veliku važnost u prehrani, jer se u njoj nalazi mnogo bjelančevina i omega-3 masnih kiselina. Riba se izlovljava iz mora, rijeka, jezera i ribnjaka.

## Povezano

* Ribogojstvo
# Metal

**Metal** ili **kovina** je supstancija koja se sastoji od atoma metalnih hemijskih elemenata koji nisu povezani sa drugim atomima.

Za metalne elemente uzimaju se hemijski elementi koji u čistom obliku pokazuju fizičke i hemijske osobine metala. Te osobine su:

* dobra električna provodljivost
* dobra toplotna provodljivost
* dosta velike sklonosti za građenje hemijskih jedinjenja sa baznim osobinama nego sa kiselim.

Metali i njihove legure imaju odlične mehaničke osobine zbog čega se koriste za izgradnju mašina i alata, a takođe i kao i materijali u građevinarstvu.

Velika većina u periodnom sistemu su metali. Po mestu na kome se nalaze u periodnom sistemu dele se na:

* alkalne metale kao što su: litijum, natrijum, kalijum...
* zemljane alkalne metale kao što su: berilijum, kalcijum, magnezijum...
* slabe metale kao što su: aluminijum, kalaj, antimon...
* prelazne metale kao što su: zlato, bakar, nikl, platina...
* aktinoide i lantanoide kao što su: uranijum, radijum, plutonijum i ostali.

Metali čine oko 78% svih hemijskih elemenata, a nalaze se na lijevoj strani i centralnom dijelu periodnog sistema elemenata.Njih u prirodi vrlo rijetko nalazimo samorodne, a mnogo češće u spojevima-rudama.Rude su obično pomiješane sa jalovinom pa ih treba koncentrisati i obogaćivati.

Rude se obogaćuju na više načina: ručnim odabiranjem, prosijavanjem, taloženjem, magnetnom metodom, flotacijom i izluživanjem. Kada je ruda obogaćena prelazi se dobijanju metala iz nje. Postoji zato više metoda. Koji će s emetod primijeniti ovisi o tome da li je ruda oksidna, sulfidna,karbonatna ili je so neke kiseline. Stoga se primjenjuju postupci:redukcije, oksidacije s naknadnom edukcijom i postupak elektrolize. Željezo se dobija metodom redukcije, a aluminij metodom elektrolize.

Industrijska grana koja se bavi dobivanjem metala iz rude zove se metalurgija. Razlikujemo crnu i obojenu metalurgiju te laku i tešku metalurgiju.

## Povezano

* Nemetali
* Metaloidi
* Korozija
# Hektar

**Hektar** (oznaka ha) je mjerna jedinica za površinu, koja ima vrijednost od sto ara. Također se može definirati i kao:

* površina kvadrata čije su stranice dugačke 100 metara
* (100 m)² odnosno 10.000 m²
* 100 ar
* 0.01 km²

Najčešće se koristi u poljoprivredi.
# Travnjak

Travnjak u Mongoliji.
**Travnjak** je životna zajednica i biotop obilježen travama u kom ima vrlo malo ili uopće nema drveća. Djelomično je nastao čovjekovim utjecajem (krčenjem šuma), a pripada životnim zajednicama. Tu spadaju livade i pašnjaci (travnjaci na kojima se obavlja ispaša stoke) kao i veliki, prirodni travnjaci:

* Savane u tropima
* Stepe s visokom i niskom travom umjerenog i suptropskog područja
* Podarktička odnosno, subpolarna travnata tundra
* Pleistocenske mamutske stepe

Na travnjacima postoji velik broj biljaka (npr. šafran, trputac, tratinčica i maslačak) i životinja, koje mogu živjeti na zemlji (npr. zec, jež i miš), ispod nje (krtica, kišna glista) ili u zraku (kukci). Od ptica tu žive fazan, prepelica i ševa. Neke biljke koje rastu na livadama koriste se za pravljenje čajeva, a druge za prehranu.
# Pašnjak

**Pašnjak** je površina zemljišta koja se koristi za prehranu i uzgoj stoke, najčešće ispašom.

## Pregled

Pašnjacima u užem smislu su priloženi trakt poljoprivrednog zemljišta, uzgoj domaće stoka, kao što su konji, goveda, ovce ili svinja. Vegetacija pašnjaka, sastoji se uglavnom od trava, uz učešće mahunarki i drugih zeljastih biljaka.

tokom ljeta, za razliku od livada koje se ne zatravljuju ili se koriste za ispašu tek nakon što sepokose za dobijanja sijena za ishranu životinja (stočna hrana). Na njim uzgajaju se ovace i goveda na suhim terenima i u nastojanju da se razvije intenzivno mljekarstvo.
Za upravljanje pašnjavcima važni su tip zemljišta, minimalna godišnja temperatura i padavine.

Osim tvorničkog farmerstva, što podrazumijeva najintenzivniji oblik gajenja biljki za hranjenje domaće stoke, pašnjak je glavni izvor hrane za preživare. Pašnjačka ishrama dominira u stočarstvo u zemljama gdje je sijanje i/ili berba usjeva teška ili nedostupna, kao što je u sušnim ili planinskim područjima. Tu se uzgajaju vrste goveda, ovaca, kamila, koza, antilopa, jakova i drugih lokalnih preživara koju su pogodne za oskudnije terene i vrlo rijetko uzgajanih biljaka. U vlažnijim područjima, pašnjacima za ispašu upravlja se preko velikog globalnog prostora slobodnih pašnjaka i za organsku proizvodnju. Određene vrste pašnjaka putem evolucije prilagođavaju se metabolizmu pojedinih životinja, a njihovo đubrei oplođuje zemljište pa više generacija može dovesti do toga da pašnjaci u kombinaciji sa preživarima u biti postaju sastavni dio određenog ekosistema.

## Podjela

Prema

pašnjaci se mogu podeliti na:

* *planinske* ("suvati");
* *nizijske*.
* nka razlikujemo:
* *prirodni pašnjak* – obrastao prirodnim biljnim pokrivačem (razne trave i korovi);
* *veštački pašnjak* – nastao zasejavanjem deteline i raznih vrsta trava.

## Panoramska slika

Goveda na pašnjaku kod grada Hradec nad Moravicí u Češkoj Šleskoj.

## Drugi nazivi pašnjaka

Za pašnjak se u srpskohrvatskom jeziku upotrebljavaju i riječi *paša, pasište* i *pašnik*, a za javne pašnjake *mera, meraja* (u krajevima u kojima se upotrebljava mnogo turcizama) te gmajna (*gmajda, gmajina, gmanja*; u krajevima koji su nekad bili u sastavu Austro-Ugarske).

## Povezano

* Stočarstvo
* Livada

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* *RMS, Klaić*
# Stočarstvo

Uzgoj goveda na farmi
**Stočarstvo** je naziv za granu poljoprivrede koja se bavi uzgojem domaćih životinja u svrhu dobijanja proizvoda za ljudsku ishranu kao što su meso, mast, jaja i raznih sirovina kao što su koža, vuna, krzno, dlaka, perje, rogovi i papci.

Pod izrazom stoka se najčešće podrazumijevaju krave, ovce, koze i (rjeđe) svinje, pa se stočarstvo u užem smislu definira kao uzgoj upravo tih životinja.

## Podjela stočarstva

Stočarstvo se obično dijeli na:

* opšte stočarstvo koje se bavi uzgojem najkvalitetnijih pasmina domaćih životinja, odnosno njihovim proučavanjem;
* specijalno stočarstvo, kome je svrha proučavati i uzgajati pojedinačne vrste

**Intenzivno stočarstvo** je izraz koji se koristi za onu vrstu stočarstva koja se u svrhu što boljeg prinosa koristi najnovijim dostignućima biologije, genetike, agronomije, mehanizacije i sl.

## Povezano

* Peradarstvo
* Govedarstvo
* Ovčarstvo
* Svinjogojstvo
* Kozarstvo
* Pčelarstvo
* Akvakultura
# Ječam

| Ječam
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Poales  |
| Porodica:
 | Poaceae  |
| Rod:
 | *Hordeum*  |
| Dvojni naziv
 |
| Hordeum vulgare L. |

**Ječam** (*Hordeum sativum*) je jednogodišnja biljka iz porodice trava (*Graminae*).

Dijeli se u tri podvrste:

1) dvoredni (*Hordeum distichum*), koji najčešće služi za proizvodnju piva

2) višeredni (*Hordeum polystichum* i *Hordeum vulgare*);

3) prijelazni (*Hordeum intermedium*)

Ječam se smatra jednom od najstarijih žitarica u Evropi. Sijao se još u kameno doba, kultivirao u drevnom Egiptu, Mezopotamiji i području evropskih sojenica. U Babiloniji se od njega pravila kaša i pivo, a u Starom vijeku je prženi ječam bio važna živežna namirnica.

Ječam je žitarica koja uspijeva u hladnijim krajevima.

Koristi se za proizvodnju hleba, slada, piva, kavovina, stočne hrane i dr.
# Tona

**Tona** je jedinica za masu ali nije prihvaćena kao osnovna jedinica u SI sistem.

## Definicija

**Jedna tona se definiše kao 1000 kilograma ili 1 mega gram.1 T = 1000 kg = 1 000 000 g**

1 T = 1\*103 kg = 1\*106 g

## Izvedene jedinice

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stepen | Naziv | Simbol
 |  | Stepen | Naziv | Simbol
 |
| 100 | **tona** | t
 |  |  |  |
| 101 | dekatona | dat
 | 10−1 | decitona | dt
 |
| 102 | hektotona | ht
 | 10−2 | centitona | ct
 |
| 103 | kilotona | kt
 | 10−3 | militona | mt
 |
| 106 | megatona | Mt
 | 10−6 | mikrotona | µt
 |
| 109 | gigatona | Gt
 | 10−9 | nanotona | nt
 |
| 1012 | teratona | Tt
 | 10−12 | pikotona | pt
 |
| 1015 | petatona | Pt
 | 10−15 | femtotona | ft
 |
| 1018 | eksatona | Et
 | 10−18 | atotona | at
 |
| 1021 | cetatona | Zt
 | 10−21 | ceptotona | zt
 |
| 1024 | jotatona | Yt
 | 10−24 | joktotona | yt
 |

## Povezano

* Bruto-registarska tona
# Zob

| Ovas
 |
| --- |
|  |
| Zrno ovsa
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Poales  |
| Porodica:
 | Poaceae  |
| Rod:
 | *Avena*  |
| Vrsta:
 | A. sativa  |
| Dvojni naziv
 |
| Avena sativa L. (1753) |

**Ovas** ili **zob**(*Avena*) je rod skrivenosemenica koja pripada familiji trava (Poaceae). Poseduje veliki privredni značaj. Koristi se za ishranu ljudi i domaćih životinja. Površine pod ovsom u svetu iznose oko 14 miliona ha. Najveći značaj ima vrsta *Avena sativa* - gajeni ovas (on poseduje 2n=42 kromosoma). Koren mu je dobro razvijen i klija sa tri primarna korenčića. Stablo je člankovito, i otpornije na poleganje od ostalih strnih žita. Prosečne visine oko 80–120 cm. List je lancetast, paralelne nervature i bez roščića (aurikula). Cvetovi su smešteni u cvast metlicu. Ovas je tipično samooplodna biljka, plod je krupa, najčešće plevičasta. Postoji ozima i prolećna forma ovsa.

## Lekovito delovanje

Ovas je neobicno važan u dijetalnoj ishrani bolesnika. U sebi sadrži sve važnije vitamine i minerale. Koristi se za lečenje malokrvnosti, raznih katarnih upala probavnih organa, a deluje na regeneraciju celokupnog organizma. Kupelji pripremljeni od zobne slame veoma su korisne u bolestima bubrega, bubrežnih kamenaca i gihta, zatim kod svih reumatičnih poteškoća, kod krstobolje, kočenja svih vrsti te kod bolesne jetre.
# Pšenica

| Pšenica
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Liliopsida  |
| Red:
 | Poales  |
| Porodica:
 | Poaceae  |
| Potporodica:
 | Pooideae  |
| Tribus:
 | Triticeae  |
| Rod:
 | Triticum L. |

**Pšenica** (*Triticum*) je biljni rod jednogodišnjih biljaka iz porodice trava (*Graminum*). Predstavlja najstariju kultiviranu biljku u historiji čovječanstva i najrašineriju i najvažniju žitaricu u današnjem svijetu.

## Historija

Poreklom je iz jugozapadne Azije iz oblasti poznate kao plodni luk. Istraživanja su pokazala da je najverovatnije mesto odomaćivanja pšenice Dijarbekir u Turskoj. Širenje uzgoja pšenice van plodnog luka počelo je tokom neolitskog perioda, da bi se pre 5000 godina mogla naći u Etiopiji, Indiji Irskoj i Španiji. Milenijum kasnije stigla je i u Kinu. Pre 3000 godina upotreba plugova koje su vukli konji povećala je proizvodnju žitarica koja je nastavila da raste usled upotrebe modernijih mašina i metoda kao i proširivanja obradivog zemljišta.

## Privreda

Pšenična zrna se klasifikuju prema osobinama zrna za namenu na tržištu proizvoda. Kupci pšenice upotrebljavaju klasifikacije da im pomognu pri odluci koju pšenicu kupiti, jer svaka klasa ima svoju upotrebu. Proizvođači pšenice određuju koje klase su najprofitabilnije za proizvodnju u određenom sistemu proizvodnje. Pšenica je široko uzgajana jer daje dobar prinos po jedinici površine, dobro raste i u umereno kratkim sezonama i daje visoko kvalitetno bršno koje se koristi u pekarstvu. Hleba se uglavnom pravi od pšeničnog brašna, ali i od drugih žitarica kao što su raž i zob. I mnoge druge vrste hrane se izrađuju od pšeničnog brašna, što rezultuje velikom potražnjom za žitaricama čak i u zemljama sa znatnijim viškom hrane.

## Fusnote

## Reference

* Bonjean, A.P., and W.J. Angus (editors). The World Wheat Book: a history of wheat breeding. Lavoisier Publ., Paris. 1131 pp. (2001). ISBN 2-7430-0402-9.
* Ears of plenty: The story of wheat, The Economist, Dec 24th 2005, pp. 28–30
# Povrće

Povrće na tržnici
**Povrće** je zajednički naziv za kultivirane biljke, odnosno njihove dijelove koji služe u ljudskoj prehrani. Povrće je bogato ugljikohidratima i bjelančevinama i kao takvo neizostavni dio prehrane. Za jelo se koriste razni dijelovi povrtnih biljaka: plod, cvijet, lišće, korijen, stabljika, lukovica, podanak i gomolj. Upotrebljava se svježe ili konzervirano, odnosno priprema se za jelo na različite načine.

Uobičajena je podjela povrća na više grupa:

* **lisnato** (kupus, spanać, kelj, blitva...)
* **korjenasto** (krumpir, mrkva, peršun, celer, repa, ...)
* **lukovičasto** (sve vrste luka)
* **cvjetno** (karfiol, brokula, artičoka, ...)
* **plodno povrće** (rajčica, paprika, krastavac, tikva, patlidžan, mahuna, grašak...)

Povrće, zahvaljujući svom visokom sadržaju vitamina, minerala, celuloze, te niskom udjelu masnoće, ima u prehrani neprocijenjivu ulogu. Količina vitamina i minerala različita je od vrste do vrste, kao i podneblja u kojem povrće uspijeva. Svoj ukus duguju sadržaju eteričnih ulja.

## Povezano

* Spisak povrća
# Govedarstvo

Stado goveda na Kranjskoj Gori
**Govedarstvo** je najvažnija grana stočarstva. Obuhvata uzgoj goveda, bikova, jakova i zebua. Daje važne proizvode, poput mesa, mleka, kože, dlake i dr.

Najpovoljniji uslovi za razvoj ove grane su prvenstveno prostrane livade i pašnjaci. Može se izdvojiti kao: *mlečno*, *mlečno-mesno* i *mesno* govedarstvo.

Po broju goveda se ističu sledeće države: Indija, Rusija, SAD, Kina, Argentina i dr.

## Povezano

* Stočarstvo

## Literatura

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun