Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Risovi

| Risovi
 |
| --- |
|  |
| Obični ris (*Lynx lynx*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Carnivora  |
| Porodica:
 | Felidae  |
| Potporodica:
 | Felinae  |
| Rod:
 | Lynx Kerr, 1792. |
|  |
| Područja u kojima žive risovi
 |

**Risovi** (lat. *Lynx*) su rod iz porodice mačaka (*Felidae*). To su srednje velike mačke dugih nogu, velikih ušiju s čuperkom na vrhu i kratkim repom. Sve vrste imaju manje ili više izražene "brade", čuperke duže dlake, na obrazima.

Ovaj rod čine četiri vrste:

* Obični ris (*Lynx lynx*)
* Kanadski ris (*Lynx canadensis*)
* Iberijski ris (*Lynx pardinus*)
* Crveni ris (*Lynx rufus*)

U starijoj literaturi se može sresti da su sve ove četiri vrste obuhvaćene u jednoj, i nazivala se "sjeverni ris".

Pustinjski ris, često nazvan i karakal, ponekad se svrstava u ovaj rod. On, međutim, pripada u jedan sasvim drugi rod.

## Opis

Odrasli risovi su teški od 15 do 30 kilograma. Obični ris je znatno veći od ostalih vrsta risova. Risovi su mačke srednje veličine, dugih nogu i velikih ušiju sa čupercima na vrhovima i kratkim repom. Boja tijela je od svijetle smeđe do sive, a povremeno imaju tamnosmeđe pjege, naročito na nogama.

Uglavnom žive samotnjačkim životom, iako, ponekad, nekoliko risova živi zajedno. Sezona parenja je u kasnu zimu i ženke obično donose na svijet od 2 do 4 mladunca godišnje. Gestacija traje oko 70 dana. Majka se brine za mlade oko godinu dana, a poslije toga su samostalni.

Hrane se pticama, malim sisavcima i ribama, ali i većim sisavcima poput ovaca i koza. Risovi obično love na tlu.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Risovi** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Risovi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Risovi** |
|  | Potražite natuknicu ris u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Četinari

| Četinari
 |
| --- |
|  |
| Šuma četinjača
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | **Pinophyta**  |
| Razred:
 | **Pinopsida**  |

**Četinari** (lat. *Pinophyta*) su skupina biljaka koje pripadaju u golosjemenjače i obuhvaćaju 630 suvremenih vrsta .

Listovi četinjača obično su iglice, mogu biti kratke, kao kod tise (oko 1,5 cm) ili dugačke i do 25 cm, kao kod američkog borovca. Neke četinjače (kao što su tuja i čempres) umjesto iglica imaju listove u obliku ljuskica. Četinari rastu uglavnom kao šumsko drveće, a neke vrste imaju oblik grmlja. Uglavnom rastu na sjevernoj polutki u subarktičkoj zoni i zauzimaju ogromna prostranstva Skandinavije, Rusije i Kanade.

Reproduktivni organi četinara organizirani su u češere. U muškim češerima nastaju peludna zrna. Ona su kod četinara prilagođena oprašivanju pomoću vjetra ili životinja. Pelud se može prenijeti na velike udaljenosti. Za proces oplodnje nije neophodna voda.

## Galerija

* Tisa
* Araukarija
* Češeri sekvoje
* Ariš
* Obični čempres
* Obična borovica
* Kriptomerija
* Kuningamija

## Vidi i:

* Golosjemenjače
* Crnogorična šuma
* Borovke

## Reference
# Bijeli bor

| Obični bor
 |
| --- |
|  |
| Obični bor kod mjesta Obersulm, Baden-Württemberg, Njemačka
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Pinophyta  |
| Razred:
 | Pinopsida  |
| Red:
 | Pinales  |
| Porodica:
 | Pinaceae  |
| Rod:
 | *Pinus*  |
| Vrsta:
 | P. sylvestris  |
| Dvojni naziv
 |
| Pinus sylvestris L. |

**Obični bor** ili **bijeli bor** (lat. *Pinus sylvestris*) je crnogorična vrsta drveća iz porodice Pinaceae.

## Rasprostranjenost

Raste u širokom području Europe i Sjeverne Azije. U Hrvatskoj je autohtona vrsta drveća u području viših mezofitskih šuma.

## Opis izgleda

Iglice običnoga bora
 *Pinus sylvestris*
Zimzeleno, nisko, iglicasto i koristi se za brze crtanje. Visok je do 40 m. Drvo zuto obiluje smolom. Ima mnogo formi i geografskih oblika.

Kora je na gornjem dijelu debla i na ograncima tanka, crvenkastožuta, a ljušti se u tankim ljuskama. Donji dio debla ima sivosmeđu, hahahaha izbrazdanu, debelu koru. Debla starijih stabala su crvenkasta i tanka.

Korijenov sustav ima jaku žilu srčanicu.

Pupovi nisu smolasti. Po obliku su jajasto-valjkasti i zaobljeni. Ljuske su priljubljene sa više-manje slobodnim sesastim vrhovima, a duge su 6-2 mm.

Iglice (četine) stoje na kratkim izbojcima po dvije u bjeličastom rukavcu, duge 4 do 8 cm i do 2 mm široke. Gipke su i tanke, šiljate, često blago uvijene (usukane), svijetlosivo-zelene, zelena ili tamnozelene boje. Ostaju na granama 2-3 godine, a na višim nadmorskim visinama i duže.

Cvjetovi su jednospolni. Muški cvjetovi su odvratni kao i svi muskarci, sumpornožuti, do 1 cm dugi, a ženski su u obliku malih smeđih ili crvenih šišarica.

Šišarke (češeri) su svjetlosmeđi ili sivkasti, sa izraženom kratkom drškom na kojoj vise. Jajasto-čunjastog su oblika, često asimetrične, 3 do 8 cm duge i 2–3 cm široke, rombična štitića, bez šiljka. Apofiza je ravna ili piramidalno izvučena, sa grbicom na vrhu.

Sjeme je tamnosmeđe, 3–4 mm dugo, sa 3-4 puta dužim prozirnim kriocetom koje obuhvaća sjeme kao kliještima i od njega se lako odvaja. Sazrijeva u listopadu druge godine, a ispada u proljeće treće godine. Klije sa 4 do 8, a najčešće sa 6 supki.

## Ekološka svojstva

Voli puno svjetlosti, što ga ograničava i smanjuje mu konkurentnost prema ostalim vrstama drveća. Prilagodljiv je na ekološke uvjete temperature, vlage i tla. Doživi do 250 godina. Počinje plodonositi između 10-te i 20-te godine na osami, a 20 godina kasnije u sastojini. U mladosti je osjetljiv na snijeg. Dobro podnosi mraz, sušu i zimske studeni i zagađenja.

## Izvori

Atlas drveća i grmlja, Čedomir Šilić

## Vanjske veze

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Pinus sylvestris** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Pinus sylvestris** |
# Planina

Planina McKinley (Denali) na američkoj Aljaska ima najvišu vidljivu elevaciju od podloge do vrha na Zemlji (oko 5400 m).
**Planina** je kopnena masa u obliku jasno izraženog i prostranog uzvišenja, koje se izdiže iz okolnih ravnica, zaravni i brežuljkastog ili brdskog zemljišta.

Iako točna definicija obično ovisi o lokalnim običajima, najčešće se drži da planina mora imati najmanje 500 m nadmorske visine.

Prema tom kriteriju, planine pokrivaju 52 % površine Azije, 36 % Sjeverne Amerike, 25 % Evrope, 22 % Južne Amerike, 17 % Australije i 3 % Afrike. Prema tome 24 % sve kopnene mase na Zemlji pripada planinama. Tamo živi i oko 1/10 svjetskog stanovništva. Sve velike rijeke na svijetu izviru u planinama, i više od polovice svjetskog stanovništva ovisi o planinama kao izvoru pitke vode.

## Vrste planina

Planine se po postanku dijele na:

* Vjenačne/nabrane/ulančene
* Gromadne
* Vulkanske

Prema visini se dijele na:

* niske (501 – 999 m)
* srednje (1000 – 2000 m)
* visoke (iznad 2000 m)

## Povezano

* Planinarstvo
# Smrča

| Smrča
 |
| --- |
|  |
| Obična smreka
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Pinophyta  |
| Razred:
 | Pinopsida  |
| Red:
 | Pinales  |
| Porodica:
 | Pinaceae  |
| Rod:
 | Picea Miller |

**Smrča**, **smreka**, rijetko **omorika** ili **omarika**, je ime za oko 40 vrsta crnogoričnih drveća umjerenih predjela sjeverne hemisfere iz roda Picea iz porodice borovki.

## Karakteristike

To su drva pravilne piramidalne krošnje, pravilno raspoređenih grana, sa tankom ljuskavom korom.

Umjesto lišća rastu im iglice, koje su blago spiralno zavijene, svaka iglica ima malu strukturu koja se zove sterigmata. Iglice se mijenjaju nakon 4-10 godina, nakon čega ostavljaju sterigmate na granama. Plod smreke su češeri ili šišarke, jajolikog ili cilindričnog oblika, koji vise sa grana. Dok ne sazriju imaju pretežno zelenu ili crvenu boju. Nakon zrenja i ispadanja sjemena, same otpadaju sa stabla.

Drvo smreke se zbog odlične rezonancije koristi za izradu klavira i violina, ali i za izradu bačava i brodova i kao sirovina za dobijanje celuloze.

## Vrste

Vjerojatno je najpoznatija i najraširenija vrsta smreke - obična smrča, zvana i evropska ili norveška smrča (latinski: *Picea abies*), porijeklom iz Sjeverne Evrope, koja se danas koristi za pošumljavanje i po Sjevernoj Americi.
Crna smrča (*Picea mariana*) i bijela smrča (*Picea glauca*) rastu po većem dijelu sjevernih krajeva sjevernoameričkog kontinenta, od Velikih jezera do Arktičkog kruga. Obje vrste koriste za dobijanje celuloze, od drva bijele prave se i dobre i višenamjenske daske, a od crne smreke guma. Bijele smrče obično izrastu od 18 do 21 metara, to je sorta izuzetno otporna na sušu. **Crnoplaninska smrča** (*Picea glauca*), danas se koristi kao dekorativno drvo u hortikulturi, ali se sade i šumarci radi zaštite od jakih oluja. Češeri crne smrče su ljubičasti, dok su oni od bijele smeđi. **Engelmanova smrča** (*Picea engelmannii*) koja raste po prostorima zapadne obale Sjeverne Amerike je važan izvor drvene građe, isto se može reći i za **plavu smrču** (*Picea pungens*), koju zovu i - **koloradoska smrča** (*Picea pungens*), njeno drvo se naročito koristi za izradu dekorativnih elemenata, jer ima neobično pravilno deblo.

Na prostorima istočne Bosne i zapadne Srbije raste endemična vrsta smreke Pančićeva omorika.

## Popis vrsta smreka

*Picea abies*
*Picea alcockiana* ("*P. bicolor*")
*Picea alpestris*
*Picea asperata*
*Picea balfouriana*
*Picea brachytyla*
*Picea breweriana*
*Picea chihuahuana*
*Picea engelmannii*
*Picea farreri*
*Picea glauca*
*Picea glehnii*
*Picea jezoensis*
*Picea koraiensis*
*Picea koyamae*
*Picea likiangensis*
*Picea mariana*
*Picea martinezii*
*Picea maximowiczii*
*Picea meyeri*
*Picea morrisonicola*
*Picea neoveitchii*
*Picea obovata*
*Picea omorika*
*Picea orientalis*
*Picea pungens*
*Picea purpurea*
*Picea rubens*
*Picea schrenkiana*
*Picea sitchensis*
*Picea smithiana*
*Picea spinulosa*
*Picea torano*
*Picea wilsonii*
## Reference

## Vanjske veze

* *Spruce* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Brusnica

| Brusnica
 |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Ericales  |
| Porodica:
 | Ericaceae  |
| Rod:
 | *Vaccinium*  |
| Podrod:
 | *Oxycoccus*  |
| Vrsta:
 | ). deliciosa  |
| Dvojni naziv
 |
| **Oxycoccus deliciosa**  |
| Sinonimi
 |
| *Vaccinium erythrocarpum*
*Vaccinium macrocarpon*
*Vaccinium microcarpum*
*Vaccinium oxycoccus* |

**Brusnica** je biljka koja se potvrdila kao prirodni antibiotik. Plodovi brusnice su bogati različitim zaštitnim tvarima, sadrže minerale, vitamin A, vitamin C, kalij i biljna vlakna. Crvena tvrda bobica zbog veće količine vitamina C ima kiselkast okus.

## Uzgoj

Brusnica ima izdanke duljine 1 do 2 metra, uz izdanke dužine 20 cm na kojima su cvatovi i kasnije plodovi. Izdanci su drvenasti, lišće je tamno zeleno, zimi u fazi mirovanja je lišće crvenkasto. Sve vrste sadnica su dugovječne, a nasadi brusnica traju 30 i više godina.

## Vanjske veze

* Brusnica - ljekovita biljka
# Prirodni okoliš

**Prirodni okoliš** ili **životna sredina** je skup svih živih bića i nežive prirode, koji se prirodno pojavljuju na nekom prirodnom staništu. U suprotnosti je s izgrađenim okolišem.

Tokom svojih aktivnosti, koje mogu biti urbanizacija ili eksploatacija, čovjek mijenja prirodni okoliš i to često tako da ga narušava. Izgradnjom hidrocentrala i akumulacija, sječom šuma, eksploatacijom mineralnih sirovina, stvaranjem deponija, emisijom plinova, nuklearnim probama i dr. čovjek utječe na promjenu čitavih područja. Kao rezultat čovjekovih aktivnosti dolazi do promjena ili narušavanja ekosustava i klimatskih promjena na lokalnoj i globalnoj razini.

Prvobitni organizmi bili su veoma jednostavni . Bila su to jednoćeliska bića koja su živela u priobalnim delovila toplih mora . Kako je vreme prolazilo nastali su prvi kolonijalni a za njima i prvi prosti višećeliski organizmi . Pokretljivost , kao jedna od osnovnih osobina živih bića omogućila je prvobitnim organizmima da pčnu da naseljavaju nove prostorei nova staništa . Međutim nova staništa su bila drugačija . Ekološki uslovi su bili drugačiji od onih u kojima su prvobitna bića živela . Pojavio se **novi ekološki problem** koji je trebalo rešiti . Da bi u tim novim uslovima mogli da opstanu organizmi se **ekološki prilagođavaju** . Ekološki problem nije se javljao samo zbog toga jer su se organizmi selili već i zbog toga jer se stanište oko njih menjalo . I u ovim sličajevima živa bića morala su da se prilagođavaju . Danas su živa bića naselila gotovo čitavu planetu . Ekološki problem je rešen Adaptacijom i Modifikacijom.

## Adaptacija

Karakkteristične osobine koje živim bićima omogućavaju opstanak u specifičnim ekološkim uslovima staništa , naziva se *adaptacija* . Adaptacija je dugotrajno ekološko prilagođavanje .
Ispoljavanje adaptacije :

* Morfološka adaptacija ( Celovita promena nekog organizma )
* Fiziološka adaptacija ( U organizmu se promeni neki fiziološki proces )

Skup adaptivnih promena naziva se *životna forma*

## Modifikacija

Često možemo videti da jedinka tokom svog života menja svoj izgled . Ove kratkotrajne promene ne nazivajju se modifikacija .
PR : ZEC

* Zimi : Zec zimi menja svoje krzno u belo da bi se lakše prilagodio staništu .
* Leti : Zec je svoje krzno prilagodio sivkastoj boji da bi mogao da se sakrije u grmlju

**Ekološka divergencija**
Neki srodni organizmi na razlicitim staništima imaće različitu gradju. Zbog lakšeg prilagođavanja staništu.

**Ekološka konvergencija**
Različiti organizmi na sličnom staništu imat če sličnu građu zbog sličnih uvjeta životnog staništa.

Primjerice, mlečike i kaktusi koji žive u pustinji izgledaju gotovo jednako iako uopće ne pripadaju istoj porodici biljaka.
# Morus

| murva
 |
| --- |
|  |
| bijela murva
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Red:
 | Rosales  |
| Porodica:
 | Moraceae  |
| Tribus:
 | Moreae  |
| Rod:
 | Morus L. |

**Dud** ili **murva** (*Morus*), rod listopadnog drveća ili grmlja srednje veličine, od 6 do 15 metara, rasprostranjen u svim umjerenim i suptropskim područjima sjeverne polutke, osim Europe. Vrste najpoznatije u Europi su bijela murva (*Morus alba*), crvena murva (*Morus rubra*) i crna murva (*Morus nigra*).

Sve tri ove u Europi poznate vrste rasprostranjene su i u Balkanu. Bijela murva poznata je po uzgoju dudova svilca, ličinke koja proizvodi svilu. Rastu na siromašnijim tlima, pretežno pješčana sadržaja, krošnja im je razgranata, kao i korijenje. Plodovi su aromatični i vrlo ukusni, veličine 2 – 3 cm, bijele, ljubičaste i ružičaste do crvene boje.

## Popis vrsta

* bijela murva, Morus alba L
* Morus alba var. tatarica (L.) Loudon
* crvena murva, Morus rubra L.
* crna murva, Morus nigra L.
* Morus australis Poir.
* Morus cathayana Hemsl.
* Morus cathayana var. gongshanensis (Z.Y. Cao) Z.Y. Cao
* Morus celtidifolia Kunth; sinonim: Morus microphylla teksaška murva Buckley
* Morus indica L.
* Morus insignis Bureau
* Morus japonica Audib.
* Morus liboensis S.S. Chang
* Morus macroura Miq.
* Morus mesozygia Stapf
* Morus mongolica (Bureau) C.K. Schneid.
* Morus notabilis C.K. Schneid.
* Morus serrata Roxb.
* Morus trilobata (S.S. Chang) Z.Y. Cao
* Morus wittiorum Hand.-Mazz.

Izvori

## Reference
# Zakonodavna vlast

**Zakonodavna vlast** ili **legislativna vlast** je jedna od tri osnovne grane vlasti.

Glavni zadatak zakonodavne vlasti jeste donošenje zakona. Zakone donosi parlament. U liberalnim demokratijama građani biraju svoje predstavnike u parlamentu (na izborima) i time im daju autoritet da glasaju za zakone u njihovo ime. Proces izglasavanja zakona zavisi od toga kakvo je parlamentarno uređenje neke države. U liberalnim demokratijama imamo dvodomne (bikameralizam) i jednodomne parlamente. U dvodomne parlamente spadaju Kongres Sjedinjenih Američkih Država i Parlament Ujedinjenog Kraljevstva.

## Primeri

Kongres Sjedinjenih Američkih Država se sastoji iz Predstavničkog doma i Senata.

Parlament Ujedinjenog Kraljevstva se sastoji iz Doma komuna (engleski: *House of Commons*) i Doma lordova (engleski: *The House of Lords*). Za razliku od Sjedinjenih Američkih Država, Ujedinjeno Kraljevstvo je u dilemi sa svojom demokratijom. Naime, Ujedinjeno Kraljevstvo se često uzima za primer demokratičnosti, međutim, ako analiziramo politički sistem Ujedinjenog Kraljevstva videćemo da Ujedinjeno Kraljevstvo ima mnogo toga nedemokratskog. Jedna od tih mnogih stvari je i dio zakonodavne vlasti — Dom lordova. Dom lordova, kao što samo ime kaže je aristokratsko udruženje, tu zasedaju lordovi - plemići u Ujedinjenom Kraljevstvu. Problem je bio u tome što su lordovi mogli da ulože veto na bilo koji zakon koji bi doneo Dom komuna. Zakon koji se predlaže u Domu komuna mora proći veliku proceduru pre nego što se prihvati (predlog, prvo čitanje, drugo čitanje, treće čitanje...). Dom lordova ulaganjem veta je mogao za nekoliko sekundi zauvek skinuti taj zakon sa dnevnog reda. Naravno, ovo nije imalo nikakve veze sa demokratijom (predstavnici u Domu komuna su izabrani na izborima, dok mesto u Domu lordova je nasledno), tako da je došlo do izmena u parlamentarnom sistemu Ujedinjenog Kraljevstva. Veto je izuzet. Sada kada zakon dođe u Dom lordova (to je jedna od tačaka u onoj proceduri), lordovi mogu zakon vratiti u Dom komuna sa predlozima za neke ispravke. Zakon mogu vraćati tri puta u Dom komuna (sva tri puta Dom komuna te zahteve može odbiti, iako većinom se predlozi prihvate i zakon se malo izmeni), ali nakon ta tri puta zakon ide direktno monarhu na potpisivanje. Monarh u ovom svemu ima simboličnu ulogu a to je samo potpisivanje donesenog zakona. Monarh ne može taj zakon odbiti. Poslednja kraljica koja je to učinila bila je kraljica Anna početkom 18. vijeka.

Na donošenje zakona mnogi mogu uticati pored samih predstavnika u parlamentu. To su lobisti. Naime, u političkom životu svake liberalne demokratije imaju veliki uticaj na donošenje zakona.

## Povezano

* Izvršna vlast
* Sudska vlast
# Monarhija

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

Monarhije u današnjem svijetu su obojane plavo.
**Monarhija** je državno uređenje u kome državni poglavar, odnosno **monarh** na svoju funkciju dolazi po nasljednom pravu, a rjeđe i izborom među nasljednim pravom ograničenim kandidatima (članovi vladajuće porodice ili najjači plemići u državi).

Danas se najčešće razlikuju tri vrste monarhija:

* *apsolutna monarhija*, u kojoj monarh u svojim rukama drži neograničenu vlast
* *ustavna monarhija*, u kojoj je vlast monarha ograničena odredbama ustava
* *parlamentarna monarhija*, u kojoj monarh ima samo dio vlasti, najčešće izvršnu, dok je zakonodavna vlast u rukama parlamenta.

Većina država u današnjem svijetu su republike, a preostali broj monarhija su parlamentarne monarhije.

Trend pretvaranja monarhija u republike, koji se činio nezaustavljivim nakon francuske revolucije i previranja u 20. vijeku, se u posljednje vrijeme usporio, uglavnom zahvaljujući tome što u najvećem broju država šef države uglavnom ima simboličku poziciju, pa nije ni tako važno hoće li na to mjesto biti izabran ili doći nasljedstvom.
# Parlamentarni sistem

Karta svijeta na kojoj su označene zemlje sa parlamentarnim sistemom

**Oblici vladavine**
Serija članaka iz političkih nauka

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Spisak društvenih uređenja

* anarhija
* aristokracija
* autoritarizam
* autokracija
* demokracija

direktna demokracija
predstavnička demokracija* despotizam
* diktatura
* jednopartijska država
* kleptokracija
* komunistička država
* kritarhija
* kritokracija
* meritokracija
* monarhija

apsolutna monarhija
ustavna monarhija* oligarhija
* ohlokracija
* plutokracija
* republika

kapitalistička republika
mješovita vlada
parlamentarna republika
socijalistička republika
ustavna republika* pleme
* teokracija
* timokracija
* tiranija
* totalitarizam
* fašizam
* feudalizam
 |

**Parlamentarni sistem** ili **parlamentarizam** je naziv za društveno-političko uređenje u kome je izvršna vlast neke zemlje čvrsto povezana, odnosno podređena zakonodavnoj vlasti koju čini parlament. To znači da parlament bira izvršnu vlast (koju obično vodi šef vlade) te da ju je također sposoban zamijeniti u slučaju izglasavanja nepovjerenja. Ovisno o tome da li se na mjestu šefa države nalazi monarh ili predsjednik države sa parlamentarnim sistemom se nazivaju parlamentarnim monarhijama i parlamentarnim republikama.

Parlamentarni sistem se razlikuje od predsjedničkog ili kongresnog sistema, u kome je načelo trodiobe vlasti dosljedno sprovedeno, odnosno izvršna i zakonodavna vlast su međusobno odvojene. Svojevrsni hibrid postoji u polupredsjedničkom sistemu.

## Povezano

* Westminsterski sistem

## Reference
# Izvršna vlast

**Izvršna vlast** ili **egzekutiva** je naziv za granu vlasti čija je funkcija sprovođenje zakona.

U modernim demokratskim državama se nalazi u rukama državnog poglavara koji može biti nasljedni monarh (što je najrjeđi slučaj) odnosno nesporedno izabran funkcionar (u predsjedničkom sistemu) ili šef vlade posredno izabran od strane parlamenta kome je odgovoran (parlamentarni sistem)

## Povezano

* Sudska vlast
* Zakonodavna vlast