Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fes

*Za ostale upotrebe, pogledajte Fes (razvrstavanje).*
Fes
**Fes** (grčki: **Φέσι**), množina **fesovi**, ili **tarbuš (?)** (**طربوش**) naziv je za (obično) crveni šešir u obliku valjka. Fes je grčkoga porijekla iz bizantskoga razdoblja, ali ubrzo je prihvaćen i od Turaka, a nosili su ga i pripadnici drugih vjera i etničkih skupina u Osmanlijskom Carstvu u 19. stoljeću.

Fes je kapa od čohe, najčešće crvene boje. Fes je u obliku kupe sa odsječenim vrhom, sa crnim resama koje vise sa vrha. Za vrijeme Bosanskog pašaluka fes je postao dio nošnje bosanskog stanovništva bez obzira na vjersku pripadnost, s tim da su postojale određene razlike u boji, veličini, materijalu i sl. Kasnije je fes postao neizostavni dio tradicionalne nošnje Bošnjaka. Danas ga još uvijek nose imami u Bosni omotanog bijelim platnom, što je poznato kao ahmedija.
# Sultan

Sultan Otomanskog carstva Mehmed II., ulje na platnu slikara Gentile Bellinija iz 1480.
**Sultan** (arapski: سلطان) je islamska vladarska titula, koja je imala različita historijska značenja.

Izvorno je to bila apstraktna arapska imenica, koja je značila; *snaga*, *snažan*, *vladar*, *kralj*. Kasnije su tu titulu počeli koristiti pojedini muslimanski vladari, koji su pretendirali i imali potpuni suverenitet nad svojim teritorijem, bez ikakve više vlasti nad sobom.
Teritorij nad kojim su vladali zvao se **Sultanat** (arapski: سلطنة‎).

Prvi koji je ponio titulu *sultan* bio je gaznavidski vođa Mahmud Gaznevi, koji je vladao od 998. do 1030. godine. Od Tugrul bega (990. - 1063.) nadalje, su titulu *sultan* počeli upotrebljavati vladari iz seldžučke dinastije, a od Osmana I. i vladari Otomanskog carstva. Tu titulu nosili su i vladari iz Dinastije Ajubida i vladari Mamlučkog sultanata u Egiptu. Sultani su praktički u svojim rukama imali svu svjetovnu i vjersku vlast, iako je formalno religijska ostala u rukama kalifa.

I danas u pojedinim islamskim zemljama, državni poglavari nose titulu sultan, - poput **Sultanata Oman**, **Sultanata Brunej**.

## Povezano

* Popis sultana Osmanskog carstva

## Reference

## Vanjske veze

* EtyomologyOnLine (`en`)
# 1990-e

|  |  |
| --- | --- |
| **Milenijum:** | 2. milenijum
 |
| **Vjekovi:** | 19. vijek – **20. vijek** – 21. vijek
 |
| **Decenije:** | 1960-e 1970-e 1980-e – **1990-e** – 2000-e 2010-e 2020-e
 |
| **Godine:** | 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
 |
| **Kategorije:** | Rođenja – Smrti – Arhitektura Nastanci – Prestanci
 |

**1990-e** su decenija koja je počela 1. januara 1990. i završila 31. decembra 1999.

## Događaji

* Ujedinjenje Njemačke
* Prvi zaljevski rat
* Ugovorom iz Maastrichta osnovana Evropska unija.
* Raspad SFRJ
* Raspad Čehoslovačke
* Genocid u Ruandi
* Južna Afrika ukinula aparthejd.
* Raspad SSSR-a, pobjeda SAD i Zapada u hladnom ratu i početak post-sovjetske ere.
* Internet postaje globalni fenomen.
* Elektronska muzika
* Hip-hop

## Vanjske veze

* Yu filmovi 1990-tih (Filmska banka)
# Bruto domaći proizvod

U ekonomiji, **bruto domaći proizvod** (**BDP**; engleski: *gross domestic product, GDP*) predstavlja ukupnu produkciju roba i usluga, ostvarenu u nacionalnoj ekonomiji (domicilnoj zemlji), bez obzira na vlasništvo. To podrazumeva da BDP uključuje vrednost produkcije stranih lica (kompanija) u zemlji, a isključuje aktivnosti firmi u vlasništvu domaćih rezidenata u inostranstvu. BDP predstavlja ukupno stvoren domaći dohodak. Sama definicija BDPa po rječima osnivača tih mjerenja nema nikakve veze s predstavljanjem podataka o poboljšanje ili pogoršanje kvalitete života stanovnika neke države.

**Bruto domaći proizvod po tržišnim cenama** (engleski: *Gross domestic product at market prices* – po tržišnoj koncepciji) predstavlja krajnji rezultat proizvodne aktivnosti. Sastoji se od ukupne proizvodnje dobara i usluga umanjene za međufaznu potrošnju. Dobija se a) zbrajanjem bruto dodatne vrednosti svih proizvodnih jedinica rezidenata ili b) zbrajanjem svih dohodaka ostvarenih u tekućoj proizvodnji (zarade zaposlenih, poslovni višak, amortizacija osnovnih sredstava) i poreza na proizvode umanjenih za subvencije ili v) zbrajanjem vrednosti dobara i usluga za finalnu potrošnju, obračunatih po nabavnim cenama i umanjenih za vrednost uvoza dobara i usluga.

Najčešće korišćen makroekonomski agregat u Sistemu nacionalnih računa je bruto domaći proizvod, koji predstavlja meru finalne proizvodnje. Naime, proizvodnja se u sistemu nacionalnih računa definiše po širem konceptu i obuhvata niz usluga (finansijske, obrazovne, zdravstvene, socijalne zaštite, delatnosti državne uprave i odbrane, privrednih i stručnih udruženja, humanitarnih organizacija, udruženja građana itd.) koje nisu obuhvaćene društvenim proizvodom po materijalnom konceptu proizvodnje.

### Bruto društveni (nacionalni) proizvod naspram bruto domaćeg proizvoda

**Bruto društveni proizvod** ili **bruto nacinalni proizvod** (**BNP**; engleski: *gross national product, GNP*) predstavlja ukupnu produkciju roba i usluga jedne nacinalne ekonomije, u određenom periodu po tržišnim cenama. On uključuje sve dohotke domaćih lica ostvarene ekonomskim aktivnostima u zemlji i inostranstvu. GNP meri ukupan dohodak zarađen od strane nacije. Na primer, ako građanin Srbije poseduje stambenu zgradu u Minhenu, zakupni dohodak koji zaradi je deo nemačkog GDP , zato što je zarađen u Nemačkoj. Ali kako je ovaj zakupni dohodak činilac plaćanja inostranstvu, u krajnjem svođenju računa ipak nije deo nemačkog GDP, već srpskog. Drugim rečima, domaći bruto društveni proizvod uključuje dohotke (plate, profite i zakupninu – rentu) od ostatka sveta, a isključuje plaćanja činilaca dohotka ostatku sveta, tj.: Smohaa

## Povezano

* Nacionalni dohodak
# Burundi

| Republika y'u Burundi République du Burundi Republika Burundi |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Unité, Travail, Progrès (francuski: Jedinstvo, rad, napredak) |
| **Himna:** "Burundi bwacu" |
| Glavni grad | Bujumbura |
| Službeni jezici | kirundi i francuski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Belgije 1. srpnja 1962. |
| Površina |
| • Vode (%) | 7,8 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2003 | 6.054.714 (99.) |
| • Gustoća | 206,1 /km2 |
| Valuta | burundijski franak |
| Vremenska zona | +2 |
| Pozivni broj | 257 |
| Veb-domena | .bi |

**Burundi** je država u istočnoj Africi bez izlaza na more. Graniči s Ruandom na sjeveru, Tanzanijom na istoku i DR Kongom na zapadu.

Prema nekim podacima, Burundi je najsiromašnija zemlja na svijetu. Opterećuju ga, kao i susjednu Ruandu, etnički sukobi većinskih Hutua i manjinskih, ali povijesno dominantnih Tutsija. Glavni izvozni proizvodi su kava i čaj. BDP je u 2004. bio 600 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.
# Burkina Faso

| Burkina Faso Burkina Faso |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Unité, Progrès, Justice (francuski: Jedinstvo, napredak, pravda) |
| **Himna:** "Une Seule Nuit" |
| Glavni grad | Ouagadougou |
| Službeni jezici | francuski |
| Leaders |
|  |
| • predsjednik  | Roch Marc Christian Kaboré |
| • premijer  | Lassina Zerbo |
|  |
| Utemeljenje | Od Francuske 5. kolovoza 1960. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0,1 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2021 | 21,510,181 (58.) |
| • Gustoća | 64 /km2 |
| Valuta | CFA franak |
| Vremenska zona | +0 |
| Pozivni broj | 226 |
| Veb-domena | .bf |

**Burkina Faso** je država u zapadnoj Africi bez izlaza na more. Graniči s Malijem na zapadu i sjeveru, Nigerom na istoku te Togom, Beninom, Ganom i Bjelokosnom Obalom na jugu. Nekoć se zvala **Gornja Volta** po rijekama Crnoj, Bijeloj i Crvenoj Volti (danas Mouhoun, Nakambé i Nazinon) koje protječu kroz zemlju. To su joj ime dali francuski kolonijalni gospodari krajem 19. vijeka. Ime je zadržano i nakon 1960. godine kada je stekla nezavisnost od Francuske, ali je godine 1984. markističko-lenjinistički režim Thomasa Sankare uveo današnje ime koje na najzastupljenijim domaćim jezicima Mossi i Dioula znači "zemlja uspravnih ljudi".

Iako se markističko-lenjinistički režim završetkom hladnog rata reformirao, te iako je zemlja danas nešto stabilnija u usporedbi s ranijim periodima koje su označavali stalni štrajkovi, demonstracije, državni udari i kratkotrajni Božićni rat godine 1985. s Malijem, još uvijek predstavlja jednu od najsiromašnijih zemalja svijeta. Velik broj stanovnika Burkine bio je zaposlen u njenim južnim susjedima, osobito u Bjelokosnoj Obali, ali njihova je prisutnost pridonijela političkoj nestabilnosti krajem devedesetih. Gospodarstvo se temelji na izvozu pamuka i doznakama iz inozemstva. BDP je u 2004. bio oko 1.100 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi

* Popis gradova u Burkina Fasu
# Čad

**Čad
République du Tchadجمهوريّة تشاد**
|

|  |  |
| --- | --- |
| Zastava Čada | -
 |

 |
| Službeni jezik | Francuski i arapski
 |
| Glavni grad | N'Djamena
 |
| Predsjednik | Mahamat Idriss Déby
 |
| Premijer | Albert Pahimi Padacké
 |
| Površina  - Total  -
 |
| Nezavisnost Datum | od Francuske 11. avgust, 1960
 |
| Valuta | CFA franc
 |
| Vremenska zona | UTC+1
 |
| Himna | La Tchadienne
 |
| Internet domena | .TD
 |
| Internacionalni tel. kod | 235
 |

**Čad** je republika u centralnoj Africi. Sjeverni dio Čada se nalazi u Sahari.

## Historija

U srednjem vijeku je Čad bilo mjesto sastajanja islamskih trgovaca i lokalnih sahelskih plemena. 1891. zemlja postaje francuska kolonija. Čad dobiva nezavisnost 1960. godine.

1965. godine izbijaju neredi u muslimanskom, sjevernom dijelu zemlje, koji rezultiraju u građanski rat, koji traje sve do 1996., kada se usvaja ustav a predsjednik Idriss Déby biva ponovo izabran.

## Geografija

Čad nema pristup moru. Zemlja ima četiri klimatske zone: velika suva polja u centralnom Čadu, pustinja na severu, suva planinska oblast na severozapadu i tropske nizije na jugu. Nisko Čadsko jezero je drugo po veličini jezero u Africi i nalazi se na zapadu zemlje.

Susedna zemlja na severu Libija, na istoku se nalazi Sudan, na jugu Centralnoafrička Republika, a na zapadu Niger, Nigerija i Kamerun. Na granici sa Kamerunom se nalazi glavni grad Čada, N'Djamena.

Klima Čada je tropska i vlažna. Na severu je suva planinska oblast koja je pokrivena gustom šumom. Samo na jugu je suva i pustinjska. Sušni period je od oktobra do marta, kada duva vetar harmattan i vetar alnadir, severoistočnjak iz Sahare. Talasasta visoravan (600 do 800 m) pokriva najveći deo zemlje. Njome prolazi razvodnica slivova reke Shari (jezera Čad). Na severoistoku i severozapadu izdižu se masivi Bongo odnosno Karre. Na Karreu se nalazi i najviši vrh zemlje, Ngaoui, visok 1420 m. Reka Ubangi tvori velik deo granice i značajan je saobraćajni put za čadski izvoz (plovna je od glavnog grada).

### Državne granice

* 87 km sa Nigerijom
* 1.055 km sa Libijom
* 1.094 km sa Kamerunom
* 1.175 km sa Nigerom
* 1.197 km sa Centralnoafričkom Republikom
* 1.360 km sad Sudanom

### Veći gradovi

* N'Djamena
* Moundou
* Sarh

## Ekonomija

Ekonomija Čada je poljoprivredno bazirana, i nije razvijena. 80% stanovništva živi od privatne/minimalne poljoprivrede i stočarstva.

Eksport se sastoji uglavnom od pamuka, stoke i gummi arabicuma. Jedan konzorcijum je počeo 2000. godine da gradi naftna polja u južnom dijelu zemlje, pa se od 2004 godine vrši eksport nafte. Cijeni se da Čad ima rezerve od otprilike 100 milijardi litara nafte.

## Stanovništvo

Čad ima preko 200 etničkih grupa. Na sjeveru i istoku žive uglavnom muslimani koji cine 54% stanovnistva,pretezno Arapi,Vandala,Fulbe,Kotoko i drugi,na jugu kršćani oko34% ili animisti skoro12% uglavnom su to pripadnici plemena Sara. Pored francuskog i arapskog jezika, govori se oko 100 plemenskih jezika u zemlji.
Prosječna životna dob je 48 godina. 48% stanovništva je pismeno.

## Gradovi

* Popis gradova u Čadu
# Gabon

*Za ostale upotrebe, pogledajte Gabon (razvrstavanje).*

| Gabonska Republika*République Gabonaise* |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "*La Concorde*" |
|  |
| Glavni gradi najveći grad | Libreville 0°23′0″N, 9°27′0″E |
| Službeni jezici | francuski |
| Demonim(i) | Gabonci |
| Government |
|  |
| • Predsjednik  | Ali Bongo Ondimba |
| • Premijer  | Julien Nkoghe Bekale |
|  |
| Nezavisnost |
| Površina |
| • Ukupno | 267,745 km2 (76..) |
| Stanovništvo |
| • Procjena za jul 2005. | 1,454,867 (150th.) |
| • Gustoća | 5,4 /km2 (216..) |
| BDP (PPP) | procjena za 2008  |
| • Ukupno | $21.049 billion |
| • Per capita | 14.478 $ |
| BDP (nominalni) | procjena za |
| • Ukupno | 14.519 mrld. $ |
| • Per capita | 9,986 $ |
| HDI (2018) | 0.702 visok (115.) |
| Valuta | Centralnoafrički CFA franak (XAF) |
| Vremenska zona | UTC+1 |
| • Ljeti (DST) | UTC+1 (nema) |
| Pozivni broj | 241 |
| Veb-domena | .ga |

**Gabon** je država u središnjoj Africi. Na zapadu izlazi na Gvinejski zaljev, dio Atlantskog oceana. Graniči na sjeverozapadu s Ekvatorskom Gvinejom, na sjeveru s Kamerunom te na istoku i jugu s Republikom Kongo (Brazzaville).

Nakon neovisnosti Gabon je ostao povezan s Francuskom gospodarski, kulturno i politički. Značajne rezerve nafte omogućile su povećanje nacionalnog bogatstva (zemlja je jedna od deset najbogatijih u Africi), ali uglavnom u korist urbane elite. Stanovnici u unutrašnjosti još se uvijek bave poljoprivredom.

## Gradovi

* Popis gradova u Gabonu

## Reference
# Gambija

| Republic of The Gambia Republika Gambija |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Progress, Peace, Prosperity (engleski: Napredak, mir, blagostanje) |
| **Himna:** "For The Gambia Our Homeland" |
| Glavni grad | Banjul |
| Službeni jezici | engleski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 18. veljače 1965. |
| Površina |
| • Vode (%) | 11,5 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2000 | 1.367.124 (145.) |
| • Gustoća | 132 /km2 |
| Valuta | dalasi |
| Vremenska zona | +0 |
| Pozivni broj | 220 |
| Veb-domena | .gm |

**Gambija** je država u zapadnoj Africi. Na zapadu izlazi na Atlantski ocean, dok je na kopnu potpuno okružena teritorijem Senegala. Zemlja prati tok rijeke Gambije i proteže se oko 320 km u smjeru istok-zapad, a širina u smjeru sjever-jug ne prelazi 50 km, te je površinom najmanja država kontinentalne Afrike.

Gambija je nastala kao britansko kolonijalno uporište na atlantskoj obali zapadne Afrike kojom je dominirala Francuska. Iako se nakon neovisnosti očekivalo zbližavanje, pa i ujedinjenje zemlje s bivšim francuskim Senegalom, planirana konfederacija nije zaživjela. Etnički je Gambija zajednica više naroda među kojima su najbrojniji Mandinka, Fula i Wolof.

Gospodarstvo se još uvijek temelji na poljoprivredi s kikirikijem kao glavnim izvoznim proizvodom. BDP je u 2004. bio 1.800 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi

Veći gradovi: Popis gradova u Gambiji
# Gvineja Bisau

| República da Guiné-Bissau Republika Gvineja Bisau |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Unidade, Luta, Progresso (portugalski: Jedinstvo, borba, napredak) |
| **Himna:** "Esta é a Nossa Pátria Bem Amada" |
| Glavni grad | Bissau |
| Službeni jezici | portugalski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Portugala 10. rujna 1974. |
| Površina |
| • Vode (%) | 22,4 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2002 | 1.345.479 (147.) |
| • Gustoća | 48 /km2 |
| Valuta | CFA franak |
| Vremenska zona | +0 |
| Pozivni broj | 245 |
| Veb-domena | .gw |

**Gvineja Bisau** je država u zapadnoj Africi. Na zapadu izlazi na Atlantski ocean, a graniči sa Senegalom na sjeveru i Gvinejom na istoku i jugu.

Zemlja je, za razliku od svojih susjeda, od 1963. do 1974. vodila rat za neovisnost, a poslije odlaska Portugalaca oslobodilački pokret PAIGC (Afrička stranka za neovisnost Gvineje i Zelenortskih Otoka) zadržao je politički monopol sve do 1999. s povremenim uplitanjem vojske. Od planova za ujedinjenje sa Zelenortskom Republikom odustalo se 1980. nakon što je mirnim državnim udarom vlast preuzeo João Bernardo Vieira koji je i pobijedio na prvim slobodnim predsjedničkim izborima 1994. Vieira je smijenjen 1999. poslije jednogodišnjeg krvavog građanskog rata u kojem mu je protivnik bio načelnik glavnog stožera vojske Ansumane Mané. Drugi, u siječnju 2000. slobodno izabrani predsjednik Kumba Iala također je smijenjen u državnom udaru 2003.

Gvineja Bisau je jedna od najsiromašnijih zemalja Afrike i svijeta. Poljoprivreda je glavna gospodarska grana, a izvozi se kešu orah i kikiriki. BDP je u 2004. bio 700 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.
# Komori

| وُدْزِمَ وَ قُمُرِ / Udzima wa Komori Union des Comores اتحاد القمر (Ittiḥādu l-Qumur) Unija Komori |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Unité - Justice - Progrès (francuski, "Jedinstvo - pravda - napredak") |
| **Himna:** "Udzima wa ya Masiwa" |
| Glavni grad | Moroni |
| Službeni jezici | komorski, francuski i arapski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Francuske 6. srpnja 1975. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2002 | 596.202 (158.) |
| • Gustoća | 275 /km2 |
| Valuta | komorski franak |
| Vremenska zona | +3 |
| Pozivni broj | 269 |
| Veb-domena | .km |
| (1) izvan upotrebe |

**Komori** su otočna država u južnoj Africi. Nalaze se u Mozambičkom kanalu između otoka Madagaskara i afričkog kopna. Sastoje se od tri veća vulkanska otoka: Njazidja (Grande Comore, 1.148 km²), Nzwani (Anjouan, 425 km²) i Mwali (Mohéli, 290 km²) i nekoliko manjih. Obližnji otok Mayotte, na kojeg Komori polažu pravo, francuska je kolonija.

Od osamostaljenja Komori su izrazito politički nestabilni, s čak 19 državnih udara ili pokušaja udara. Godine 1997. otoci Anjouan i Mohéli proglasili su neovisnost na što je vlada odgovorila neuspjelim pokušajem oružanog zauzimanja otoka. Secesionistička kriza razriješena je 2001. prihvaćanjem novog ustava koji daje široku autonomiju pojedinim otocima, uključujući i pravo na biranje vlastitog predsjednika.

Od godine 1993. Komori su dio Arapske lige.

Komori se ubrajaju među najsiromašnije zemlje svijeta. Gospodarstvo se osniva na poljoprivredi i ribarstvu, stranoj pomoći i doznakama radnika iz inozemstva. BDP je u 2002. bio 700 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi

Veći gradovi: Popis gradova na Komorima

## Vanjske veze
# Lesoto

| Mmuso wa Lesotho Kingdom of Lesotho Kraljevina Lesoto |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**Khotso, Pula, Nala ("Mir, kiša, blagostanje") |
| **Himna:** "Lesotho Fatse La Bontat'a Rona" |
| Glavni grad | Maseru |
| Službeni jezici | sesotho (južni sotho) i engleski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Ujedinjenog Kraljevstva 4. listopada 1966. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2004 | 1.861.959 (143.) |
| • Gustoća | 61,3 /km2 |
| Valuta | loti |
| Vremenska zona | +3 |
| Pozivni broj | 266 |
| Veb-domena | .ls |

**Lesoto** je država-enklava u južnoj Africi u potpunosti okružena teritorijem Južnoafričke Republike. Članica je Commonwealtha.

Od 1868. do 1966. područje Lesota, tada zvanog Basutoland, bilo je britanski protektorat izdvojen od okolnog teritorija Južnoafričke Republike. Poslije stjecanja neovisnosti ponovno je uspostavljena tradicionalna monarhija. Nakon duge jednopartijske, a zatim i vojne vladavine prvi slobodni izbori održani su 1993. U devedestima se gospodarska situacija u zemlji pogoršala, pa su protesti nakon izbora 1998. prerasli u široke nemire praćene pljačkom i uništavanjem poslovne četvrti glavnog grada, koji su zaustavljeni tek intervencijom snaga JAR i Bocvane. Od tada se stanje u zemlji smirilo, a gospodarski oporavak ubrzan je nakon stjecanja trgovinskih pogodnosti SAD-a namijenjenih siromašnim afričkim zemljama.

Lesotsko gospodarstvo uvelike je ovisno o susjednoj Južnoafričkoj Republici, gdje je zaposlen velik dio muškaraca. Značaj industrije u gospodarstvu raste, a poljoprivredna proizvodnja pada.
BDP za 2004. procijenjen je na 3.200 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

Prevalencija infekcije virusom HIV je među najvišima u svijetu; virusom je zaraženo oko 29% stanovništva.

## Gradovi

* Popis gradova u Lesotu
# Liberija

| Republic of Liberia Republika Liberija |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Geslo:**The love of liberty brought us here (engleski: "Ljubav prema slobodi dovela nas je ovamo.") |
| **Himna:** "All Hail, Liberia, Hail!" |
| Glavni grad | Monrovia |
| Službeni jezici | engleski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Američkog društva za kolonizaciju 26. srpnja 1847. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2005 | 3.482.211 (129.) |
| • Gustoća | 36,2 /km2 |
| Valuta | liberijski dolar |
| Vremenska zona | +0 |
| Pozivni broj | 231 |
| Veb-domena | .lr |

**Liberija** je država u zapadnoj Africi na obali Atlantskog oceana. Graniči na sjeverozapadu sa Sijerom Leone, na sjeveroistoku s Gvinejom te na istoku s Bjelokosnom Obalom.

Liberiju je početkom 19. vijeka osnovalo Američko društvo za kolonizaciju s ciljem preseljenja oslobođenih crnih robova iz SAD-a natrag na afrički kontinent. Godine 1847. postala je nezavisna, a tijekom devetnaestog stoljeća u nju je preseljeno oko 13.000 bivših robova. Doseljenici su ostali odvojeni od većinskog domaćeg stanovništva, zadržavši vlast i privilegiran položaj u zemlji. Njihova vladavina okončana je 1980. državnim udarom kojim je započelo razdoblje nestabilnosti u političkom životu zbog sukoba većih etničkih skupina za dominaciju. Poslije kraja hladnog rata 1989. Liberija je potonula u građanski rat nekoliko pobunjeničkih grupa koji je s prekidom od 1997. do 1999. trajao sve do 2003.

Ekonomija se tek treba oporaviti od šteta koje su mu nanesene u građanskom ratu, osobito razaranjem osnovne infrastrukture. Glavni izvozni proizvodi bili su guma, drvo i željezna ruda. BDP za 2004. procijenjen je na 900 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi

* Popis gradova u Liberiji