Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 8. septembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |

**8. septembra/rujna** (**8. 9.**) je 251. dan godine po gregorijanskom kalendaru (252. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 114 dana.

## Događaji

* 1380. – U bitci kod Kulikova na rijeci Don snage Moskve pod zapovjedništvom Dimitrija Donskog ostvaruju prvu rusku veliku pobjedu protiv Mongola iz Zlatne Horde.

.

## Rođenja

* 1474. – Lodovico Ariosto, italijanski pjesnik († 1533.).
* 1830. – Frédéric Mistral, francuski pjesnik i dobitnik Nobelove nagrade za književnost († 1914.).
* 1841. – Antonín Dvořák, češki kompozitor († 1904.).
* 1873. – Alfred Jarry, francuski pisac.
* 1922. – Sid Caesar, američki komičar.
* 1925. – Peter Sellers, britanski glumac.
* 1930. – Mario Adorf, njemački glumac.
* 1933. – Michael Frayn, engleski dramatičar i romanopisac.
* 1934. – Peter Maxwell Davies, engleski kompozitor i dirigent.
* 1942. – Želimir Žilnik, jedan od najznačajnijih srpskih nezavisnih reditelja.
* 1961. – Danijel Jusup, hrvatski košarkaški trener.
* 1967. – Kimberly Peirce, američka rediteljka.
* 1972. – Markus Babbel, njemački nogometaš i trener.
* 1980. – Nenad Okanović, srpski glumac.
* 1984. – Radovan Vujović, srpski glumac i sinhronizator.
* 1986. – Carlos Bacca, kolumbijski nogometaš.

.

2020 zkurveně dobrý album

## Smrti

* 1624. – Markantun de Dominis, hrvatski znanstvenik i pisac, biskup senjski i nadbiskup splitski (\* 1560.).
* 1908. – Stjepan Miletić, kazališni intendant, redatelj i kritičar (\* 1868.).
* 1949. – Richard Strauss, njemački skladatelj (\* 1864.).
* 1994. – Cata Dujšin-Ribar, hrvatska slikarica (\* 1897.).
* 2003. – Leni Riefenstahl, njemačka glumica, redateljica i filmski producent (\* 1902.).
* 2006. – Josip Genda, hrvatski glumac (\* 1943.).
* 2009. – Mike Bongiorno, italijanski TV-voditelj (\* 1924.).
* 2017. – Ljubiša Samardžić, srpski glumac i producent (\* 1936.).

## Blagdani

* Mala Gospa - slavlje rođenja Bl. Djevice Marije.
* Sveti mučenici Adrijan i Natalija.
* Međunarodni dan pismenosti.

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
# 10. septembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |

**10. septembra/rujna** (**10. 9.**) je 253. dan godine po gregorijanskom kalendaru (254. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 112 dana.

## Događaji

* 1898. — Italijanski anarhist Louis Luccheni izveo je u Ženevi atentat na austrijsku caricu Elizabetu.
* 1941. — U Oslu su, nakon brojnih štrajkova, nemačke okupacione snage uvele vanredno stanje.
* 1942. — U Podgori kraj Makarske formiran Mornarički vod, prva pomorska jedinica jugoslavenskih partizana.
* 1955. — U južnoitalijanskoj pokrajini Kalabriji sprovedena je velika policijska akcija protiv organizovanog kriminala.
* 1962. — U Londonu se 15 članica Komonvelta izjasnilo protiv pristupanja Velike Britanije Evropskoj ekonomskoj zajednici (EEZ).
* 1963. — U Francuskoj je 48-godišnji advokat i levi liberal, Fransoa Miteran objavio kandidaturu za predsedničke izbore koji će se održati 19. septembra.
* 1974. — Portugalija je priznala svoje kolonije Gvineje Bisau.
* 1976. — Na visini od 10.000 m iznad Vrbovca sudarili su se vazduhoplovi DC-9 firme Ineks Adrija i Trajdent Britiš Ervejza. Poginulo je svih 162 putnika i 14 članova posade.

.

## Rođenja

* 1487. — Julije III, rimski papa.
* 1839. — Charles Sanders Peirce, filozof, matematičar i naučnik († 1914.).
* 1880. — Lav Kalda (Leon Katz), austrougarski i jugoslavenski arhitekt († 1956.).
* 1885. — Dora Pejačević, hrvatska skladateljica († 1923.).
* 1886. — H.D., američka pesnikinja.
* 1930. — Ivan Aralica, hrvatski književnik.
* 1933. — Karl Lagerfeld, njemački modni kreator, dizajner i fotograf.
* 1954. — Don Wilson, američki glumac.
* 1959. — Branko Vidaković, srpski glumac.
* 1960. — Alison Bechdel, američka autorka stipova.
* 1960. — Colin Firth, engleski filmski, televizijski i pozorišni glumac.
* 1974. — Mirko Filipović, hrvatski boksač, kickboksač, K-1 borac, te borac mješovitih borilačkih vještina.
* 1974. — Ben Wallace, američki profesionalni košarkaš.
* 1974. — Javi Moreno, španjolski nogometaš.
* 1974. — Aleksandra Radović, pevačica, kompozitor i tekstopisac i jedna od najpopularnijih pop pevačica u Srbiji.
* 1976. — Gustavo Kuerten, bivši brazilski teniser.
* 1977. — Massimo Bulleri, talijanski košarkaš.
* 1978. — Ramūnas Šiškauskas, litvanski košarkaš.
* 1981. — Marco Chiudinelli, švicarski teniser.
* 1982. — Naldo, brazilski-njemački nogometaš.
* 1985. — Laurent Koscielny, francuski nogometaš.

.

## Smrti

* 210. pne. - Qin Shi Huang Di, prvi kineski car.
* 1797. — Mary Wollstonecraft, engleska književnica irskog porijekla i borac za prava žena (\* 1759.).
* 1898. — Elizabeta, austrijska carica i mađarska kraljica (\* 1837.).
* 1948. — Ferdinand I od Bugarske, knez i kralj Bugarske.
* 1986. — Ivan Stevo Krajačić, bio je hrvatski komunist, prvi načelnik OZNE, predsjednik Sabora NR Hrvatske od 1963. do 1967. (\* 1906.).
* 2010. — Radomir "Rade" Marković, srpski glumac (\* 1921.).
* 2011. — Cliff Robertson, američki glumac (\* 1923.)

.

## Blagdani

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
# Michigan (jezero)

| Michigan Lake Michigan  |
| --- |
| Jezero Mičigen |
| Lokacija |
| Države |  SAD  Kanada |
| Hidrografija |
| Vrsta | glacijalno |
| Površina | 57 750 km² |
| Volumen | 4 918 km³ |
| Aps. visina | 177 m |
| Dužina | 494 km |
| Širina | 190 km |
| Dubina | 281 m |

**Jezero Michigan** (engleski: **Lake Michigan**) je jedno od pet sjevernoameričkih Velikih jezera, a na njemu obale imaju američke savezne države Indiana, Illinois, Wisconsin i Michigan, koja je nazvana prema njemu, dok je najveći grad na njegovoj obali Chicago.

Jezero Michigan je jedino Veliko jezero koje je svojom cijelom površinom unutar teritorija Sjedinjenih Država, budući da se sva ostala dijele s Kanadom. Jezero ima površinu od 57.750 km², što ga čini najvećim slatkovodnim jezerom u SAD-u i 5. najvećim jezerom na svijetu. Najveća dubina jezera iznosi 281 metar.

## Vrste popisane u jezeru

U jezeru su popisane sljedeće vrste:
**Actinopterygii Alosa pseudoharengus
* Coregonus clupeaformis
* Coregonus hoyi
* Cottus cognatus
* Lota lota
* Micropterus dolomieu
* Myoxocephalus quadricornis
* Neogobius melanostomus
* Oncorhynchus kisutch
* Oncorhynchus mykiss
* Oncorhynchus tshawytscha
* Osmerus mordax
* Perca flavescens
* Salmo trutta
* Salvelinus namaycush
* Sander vitreus

**Diptera Sergentia coracina

**Mollusca Amnicola limosus
* Dreissena bugensis
* Dreissena polymorpha

**Ostalo Bythotrephes longimanus
* Conochilus unicornis
* Cyclops bicuspidatus
* Daphnia galeata
* Diaptomus sicilis
* Diporeia hoyi
* Leptodora kindtii
* Mysis relicta
* Petromyzon marinus

**Bacteria Microcystis aeruginosa (plavo-zelena alga)

**Chromista Pseudostaurosira brevistriata (diatom)

**Plantae Cladophora glomerata (zelena alga)

**Protozoa Peridinium umbonatum

## Reference
# Marke

**Regione Marche**
|  |
|  |
| **Glavni grad** | Ancona
 |
| **Predsjednik** | Gian Mario Spacca (*L'Unione*)
 |
| **Pokrajine** | Ancona Ascoli Piceno Fermo Macerata Pesaro i Urbino
 |
| **Broj općina** | 246
 |
| **Površina** | 9.694 km²
 |
|  | 15. u Italiji (3.2 % Italije)
 |
| **Stanovništvo** (2001.)  - Ukupno
 - Poredak
 - Gustoća

 |  1,470,581 13. (2.6 %) 152/km²
 |
|  |
| Mapa pokazuje položaj regije Marche u Italiji
 |
|  |

**Marche** (fon. **Marke**, od *le marche di Ancona* = marke Ancone) je regija u središnjoj Italiji. Regija Marche graniči s republikom San Marino (na sjeverozapadu) te regijama Emilia-Romagna (na sjeveru), Umbrija (jugozapad), Abruzzo i Lacij (jugoistok), dok s istočne strane regiju oplakuje Jadransko more.

Glavni grad regije je Ancona. Regija je podijeljena u 4 provincije: Ancona, Ascoli Piceno, Macerata, sve 3 dijelovi nekadašnjeg teritorija Picenum, i Provincija Pesaro i Urbino, koja se sastoji od nekad odvojenih provincija Pesaro i Urbino, koje su nekada bile dijelom rimske Umbrie. Godine 2004., izglasano je uvođenje 5. provincije Fermo, a izglasano će stupiti na snagu 2009. godine. Svaka pokrajina regije Marche ima svoju posebnu historiju, što se može pripisati reljefu regije, osim riječnih dolina i često vrlo uskog obalnog pojasa, zemlja je brdovita.

U 19. vijeku, izgrađena je obalna željeznica koja je povezala gradove Bologna i Brindisi s Regijom Marche. U unutrašnjosti, planine onemogućuju bilo kakvu komunikaciju u smjeru sjever-jug osim preko neravnih cesta i prijevoja.

Za tu regiju je ostao karakterističan tradicionalni sistem obrade zemlje *mezzadria* (napolica), po kojemu se plodovi zemlje popola dijele između feudalca (vlasnika zemlje) i onoga koji zemlju obrađuje, uz dosta neplodno tlo i težak teren, zemlja je dosta dobro obrađena.

Jedina zaista dobra luka je Ancona, a ostale manje luke uglavnom koriste ribarske folte. Regija Marche je dala vrlo velik broj mornara u talijansku mornaricu.

## Vanjske veze

* Službene stranice regije Marke Arhivirano 2016-01-31 na Wayback Machine-u
* Marche Voyager
* Paradise Possible Arhivirano 2008-07-05 na Wayback Machine-u
* MediaSoft
* Delicious Italy
* ItalianVisits.com
# Lacij

**Regione Lazio**
|  |
|  |
| **Glavni grad** | Rim
 |
| **Predsjednik** | Piero Marrazzo
 |
| **Pokrajine** | Frosinone Latina Rieti Rim Viterbo
 |
| **Broj općina** | 377
 |
| **Površina** | 17,208 km²
 |
|  | 9. u Italiji (5.7 % Italije)
 |
| **Stanovništvo** (2001.)  - Ukupno
 - Poredak
 - Gustoća

 |  5,112,413 3. (9.0 %) 297/km²
 |
|  |
| Mapa pokazuje položaj regije Lacij u Italiji
 |
|  |

**Lacij** ili **Lacio** (tal. *Lazio*), ranije poznat kao **Lacijum** (lat. *Latium*), je regija u centralnoj Italiji. Lacij graniči s regijama Toskana, Umbria, Abruzzo, Molise, Kampanija, a izlazi i na Tirensko more.
Administrativno je podjeljen na 5 provincija: Rim, Viterbo, Latina, Frosinone i Rieti. Glavni grad regije je Rim, a trenutni predsjednik regije je Piero Marrazzo (centar-ljevica, izabran 2005.).

## Etimologija

Ime regije dolazi iz plemenskih naziva starosjedilaca Lacija, od kojih su potekli stari Rimljani.

Po rimskoj mitologiji, kralj Latinus (ili *Latium*) je dao ime regiji. Suvremeni jezikoslovci postuliraju da naziv potječe od Proto-Indo-Europskog *\*stela-* (širiti se, protezati se) i izražava ideju "ravne zemlje" (za razliku od višeg Sabina). No, postoje i druge ideje, koje imenu daju još ranije korijene (vidi Online Etymological Dictionary.

## Historija

Latini su osnovali nekoliko naselja koja su se zatim ujedinili u borbi protiv Etruščana i Samnita. Naselja su 338. pne. potpala pod vlast Rima. Nakon (??? =>)Socijskog rata (ili *Talijanski rat*, 91. pne. – 88. pne., en:Social war) , Rim je svim građanima Lacija dodijelio status građana Rima.

Lacij je od vrlo velike važnosti za historiju, umjetnost, arhitekturu, arheologiju, religiju i kulturu općenito.

Ogromno historijsko nasljeđe grada Rima tvori tek djelić blaga raspršenog po stotinama gradova, sela, crkava, spomenika i drugih povijesnih lokacija u okolici.

## Važniji gradovi

* Rim (Roma) (2,546,807 st.), glavni grad regije i cijele Italije
* Anzio, rodno mjesto Nerona, mjesto savezničkog desanta iz 2. svjetskog rata
* Cassino, mjesto poznatog manastira (Monte Cassino) i krvave bitke iz 2. svjetskog rata
* Castel Gandolfo, Papina ljetna rezidencja
* Cerveteri, lokacije druge od dvije najbolje očuvane Etruščanske nekropole u Italiji
* Civitavecchia, glavna luka regije
* Frosinone (45,128 st.), glavni grad Provicije Frosinone (477,950 st.)
* Latina (108,711 st.), glavni grad Provicije Latina (489,599 st.)
* Ostia, antička luka Rima
* Rieti (41,394 st.), glavni grad Provicije Rieti (151,000 st.)
* Tarquinia, lokacije druge od dvije najbolje očuvane Etruščanske nekropole u Italiji
* Tivoli, lokacija Hadrijanove Vile
* Viterbo (60,387 st.), glavni grad Provicije Viterbo (285,254 st.)

## Vanjske veze

* Službene stranice Regije Lacij Arhivirano 2005-09-28 na Wayback Machine-u (talijanski)
* Karta Lacija Arhivirano 2005-11-29 na Wayback Machine-u
# Umbrija

**Regione Umbria**
|  |
|  |
| **Glavni grad** | Perugia
 |
| **Predsjednik** | Maria Rita Lorenzetti (*l'Ulivo*)
 |
| **Pokrajine** | Perugia Terni
 |
| **Broj općina** | 92
 |
| **Površina** | 8,456 km²
 |
|  | 16. u Italiji (2.8 % Italije)
 |
| **Stanovništvo** (2001.)  - Ukupno
 - Poredak
 - Gustoća

 |  825,826 17. (1.4 %) 98/km²
 |
|  |
| Mapa pokazuje položaj regije Umbrija u Italiji
 |
|  |

**Umbrija** je planinska regija u Centralnoj Italiji, u dolini rijeke Tiber. Umbrija graniči s regijama Toskana (na zapadu), Marke (na istoku) i Lacij (na jugu). Regija pokriva 8456 km² i dom je za 834,000 žitelja (po popisu iz 2003.).

Regija je dobila ime po plemenu Umbri, koji su se tu naselili u 6. stoljeće pne.. Njihov jezik je bio umbrijski, srodan latinskom.

Današnja Umbrija je, u osnovi, posve različita regija Italije od Rimske Umbrije, koja se u vrijeme rimskog imperija protezala preko većeg dijela današnje regije Marke, sve do Ravene, no bez zapadne obale rijeke Tiber

Glavni grad regije je Perugia. Regija je podijeljena u dvije provincije: Perugia, sa 59 komuna i Terni, sa 33 komune.

Važniji gradovi:

* Assisi
* Città di Castello
* Deruta
* Foligno
* Gubbio
* Montefalco
* Narni
* Orvieto
* Perugia
* Spoleto
* Terni
* Todi

## Historija

## Vanjske veze

* Službene stranice regije Umbrija Arhivirano 2011-02-11 na Wayback Machine-u
* Umbria.org
* Gazetteer of Umbria
* Umbria 2000 Arhivirano 2005-03-02 na Wayback Machine-u
* ArgoNet Arhivirano 2006-09-08 na Wayback Machine-u
* Umbria Online
* Umbria A La Carte Arhivirano 2006-10-04 na Wayback Machine-u
* AboutUmbria.com Arhivirano 2006-10-04 na Wayback Machine-u
* Umbria Eventi
* PrimItaly: Umbria
* Umbria Turismo.it Arhivirano 2006-10-23 na Wayback Machine-u
* IGM (Istituto Geografico Militare) mape Umbrije Arhivirano 2003-12-28 na Wayback Machine-u
* Umbria Tourism
* Umbria Travel Arhivirano 2006-10-04 na Wayback Machine-u
* ItalianVisits.com: Umbria
* SlowTrav.com: Umbria Arhivirano 2006-08-19 na Wayback Machine-u
* FarmHouse Umbria Arhivirano 2010-01-03 na Wayback Machine-u
# 22. septembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |

**22. septembra/rujna** (**22. 9.**) je 265. dan godine po gregorijanskom kalendaru (266. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 100 dana.

## Događaji

* 1862. – Američki predsjednik Abraham Lincoln objavio je kraj ropstva u južnim državama SAD, no ropstvo je ukinuto tek nakon građanskog rata (1861.-1865.) amandmanom na Ustav koji je donesen u prosincu 1865. godine.

.

* 1957. – Na Haitiju je predsjednik postao Francois Duvalier.

.

* 1973. – Henry Kissinger imenovan je novim ministrom vanjskih poslova SAD-a.

.

* 1980. – Napadom iračkih trupa na iranske naftne pogone počeo je prvi zaljevski rat.

.

## Rođenja

* 1791. – Michael Faraday, britanski fizičar i kemičar († 1867.).
* 1885. – Erich von Stroheim, austrijski filmski glumac i režiser († 1957.).
* 1891. – Hans Albers, njemački glumac.
* 1901. – Zoltán Csuka, mađarski pjesnik i prevoditelj († 1984.).
* 1910. – György Faludy, mađarski pisac, pesnik i prevodilac.
* 1918. – Henryk Szeryng, poljski violinist († 1988.).
* 1939. – Junko Tabei, japanska planinarka, prva žena koja se popela na Mount Everest († 2016.).
* 1945. – Ilija Petković, bivši nogometaš i trener, poznat kao posljednji izbornik nogometne reprezentacije Srbije i Crne Gore.
* 1951. – Mladen Pavković, hrvatski novinar i publicist.
* 1951. – Ljiljana Dragutinović, srpska glumica.
* 1953. – Ségolène Royal, francuska političarka.
* 1958. – Joan Jett, američka rok gitaristkinja, pevačica, tekstopisac, producent i glumica.
* 1961. – Bonnie Hunt, američka glumica, komičarka i TV-voditeljica.
* 1965. – Dan Bucatinsky, američki glumac.
* 1970. – Emmanuel Petit, bivši francuski fudbaler.
* 1970. – Dejan Perić, srpski rukometaš i trener.
* 1971. – Zvonimir Bilić, bivši hrvatski rukometaš i rukometni reprezentativac.
* 1972. – Matthew Rush, američki porno glumac.
* 1973. – Ivan Zarić, srpski filmski, televizijski i pozorišni glumac.
* 1974. – Borivoje Adašević, srpski pisac.
* 1974. – Ivan Grgat, hrvatski košarkaš.
* 1976. – Ronaldo, brazilski fudbaler.
* 1978. – Harry Kewell, australski nogometaš i bivši reprezentativac.
* 1979. – Maja Šuput, hrvatska pjevačica.
* 1980. – Daško Milinović, jugoslovenski radio voditelj
* 1984. – Thiago Silva, brazilski nogometaš.
* 1987. – Zdravko Kuzmanović, srpski nogometaš.
* 1989. – Sabine Lisicki, njemačka tenisačica poljskog podrijetla.

.

## Smrti

* 1881. – Matija Smodek, hrvatski pravnik, knjižničar JAZU i redovni profesor na Kraljevskoj pravoslovnoj akademiji u Zagrebu (\* 1808.).
* 1979. – Otto Robert Frisch, austrijski nuklearni fizičar (\* 1904.).
* 1989. – Irving Berlin, američki kompozitor (\* 1888.).
* 1994. – Igor Čislenko, bivši ruski, sovjetski nogometaš (\* 1939).
* 1995. – Nasiha Kapidžić-Hadžić, bosanska pjesnikinja i urednica. (\*1932)
* 2007. – Marcel Marceau, francuski glumac i pantomimičar.

.

## Blagdani

* Nacionalni dan protiv nasilja nad ženama.
* Sveti pravedni Joakim i Ana.

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
# 24. septembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |

**24. septembra/rujna** (**24. 9.**) je 267. dan godine po gregorijanskom kalendaru (268. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 98 dana.

## Događaji

* 1971. — Britanska je vlada protjerala 90 sovjetskih diplomata zbog navodne špijunaže. Moskva je zauzvrat 8. listopada uskratila dozvole za boravak sedamnaestorici britanskih diplomata.

.

* 1973. — Unatoč prosvjedima Portugala, UN je priznao nezavisnost Gvineje Bisaua.

.

* 1978. — Švicarci su izglasali osnivanje kantona Jura francuskoga govornog područja koji se odvojio od kantona Bern. To je u Švicarskoj bila prva teritorijalna promjena od 1848. godine.

.

## Rođenja

* 1583. — Albrecht von Wallenstein, vojskovođa katoličke lige u tridesetogodišnjem ratu († 1634.).
* 1882. — Franjo Fancev, hrvatski književnik i povjesničar († 1943.).
* 1887. — Mihovil Pavlek-Miškina, hrvatski književnik († 1942.).
* 1896. — F. Scott Fitzgerald, američki pisac romana i novela († 1940.).
* 1902. — Ruhollah Mussawi Hendi Homeini, iranski političar i vjerski vođa (ajatolah).
* 1940. — Slaven Zambata, umirovljeni hrvatski igrač nogometa.
* 1954. — Marco Tardelli, talijanski nogometaš i nogometni trener.
* 1969. — Shamim Sarif, britanska spisateljica i rediteljka.
* 1976. — Claus Møller Jakobsen, umirovljeni danski rukometaš.
* 1980. — Jordi Torras, španjolski malonogometaš.
* 1980. — John Arne Riise, norveški nogometaš.
* 1992. — Jack Sock, američki teniser.

.

## Smrti

* 1541. — Paracelsus, švicarski alhemičar, fizičar, astrolog i bavio se okultnim (r. 1493).
* 1904. — Niels Ryberg Finsen, danski znanstvenik (\* 1860.).
* 1923. — Ivo Ćipiko, hrvatski književnik (\* 1867.).
* 1968. — Branislav-Bane Sekulić, bio je jedan od najboljih jugoslovenskih nogometaša između dva rata, istaknuti trener i pedagog. (\*1906.).
* 2002. — Ivica Sudnik, hrvatski kulturni, turistički i sportski radnik te publicist. Prvi i zasada (2010. godina) jedini počasni gradonačelnik grada Samobora (\* 1910.).
* 2004. — Françoise Sagan, francuska spisateljica (\* 1935.).
* 2008. — Vice Vukov, hrvatski pjevač i političar (\* 1936.)

.

## Blagdani

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
# Pozor (Zagreb, 1860)

| *Pozor* |
| --- |
| **Tip** | dnevne novine
 |
|  |
| **Izdavač** | Slavoljub Vrbančić Narodna tiskara Ljudevita Gaja
 |
| **Utemeljen** | 1. listopada 1860.
 |
| **Jezik** | hrvatski
 |
| **Prestao izlaziti** | 19. kolovoza 1867.
 |
| **Sjedište** | Zagreb
 |
| **ISSN** | 1334-4870
 |

**Pozor** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. Ove novine su počele izlaziti 1860., a prestale su izlaziti 1867. godine.

Pokrenuli su ih Ivan Perkovac i Matija Mrazović. Uređivali su ih Šime Mazzura-Marov, Slavoljub Vrbančić, Ivan Perkovac, Bogoslav Šulek, Milan Grlović i Matija Mrazović. Šulek je pozvao na suradnju Šimu Mazzuru te je u suradnji s Mirkom Divkovićem pomagao pri uređivanju lista.
Nakon povratka iz Beča, u Pozorovu uredništvu radio je i August Šenoa.

Zadnje godine postojanja ovog lista nisu bile sretne u Hrvatskoj. Bilo je to doba kad je Hrvatskom drmao zloglasni režim baruna Levina Raucha koji je bio gori od zloglasnog Bachova apsolutizma. Mazzura kao urednik bio je smetnja bečkom režimu, jer Mazzura je u tekstovima pisao protiv bečkog centralizma, a slobodu tiska branio je učenim argumentima, a ne napadačkim rječnikom. Te 1867. glavnog urednika Pozora Mazzuru optužili su da je smetao javni mir kao vođa nekih demonstracija te su ga osudili na jednomjesečni zatvor, a istom presudom obustavljeno je i izlaženje Pozora.

List je nastavio izlaziti kao Novi Pozor.

## Izvor

* Irvin Lukežić: Gjuro Ružić i Šime Mazzura, Sušačka revija br. 58/59
* Mrazović, Matija - Opća i nacionalna enciklopedija
# Berat (povelja)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Berat (razvrstavanje).*
**Berat** (tur.), povelja, darovnica kojom sultan daruje nekome zemlju ili povjerava, uz platu, neku dužnost. Po svojoj vanjskoj formi i načinu pisanja, berat ima različite oblike, što ovisi o ličnosti kojoj se upućuje. Berat su mogli ponekad izdavati i beglerbezi.

## Izvor

* *"Opća enciklopedija" (1 A-Bzu)*, Zagreb, 1977.
# Telegraf

*Za ostale upotrebe, pogledajte Telegraf (razvrstavanje).*

**Telegraf** predstavlja svaki onaj uređaj ili sistem za prenošenje pisanih poruka na daljinu pomoću posebnog sistema signala.

Najstarije forme telegrafa su se pojavile još u drevnim carstvima, kada su korišteni vatreni i dimni signali. U 18. vijeku je izmišljen semafor.

U 19. vijeku je izmišljen elektromagnetski telegraf, što danas predstavlja najpopularnije značenje riječi. Kao sredstvo za prenošenje signala je korištena bakrena žica, odnosno Morseova abeceda.

Od 1895. se za prijenos signala počinju koristiti radio-valovi, a uređaji se nazivaju radio-telegrafi.

U 20. vijeku se pojavljuju teleprinteri, odnosno teleks uređaji koji telegrafske signale automatski konvertiraju u slova na papiru. Još kasnije se pojavljuju telefoto uređaji koji umjesto poruka prenose sliku. Iza njih su došli telefaks uređaji.

E-mail i drugi sistemi za prijenos poruka preko Interneta se također mogu podvesti pod telegrafske sisteme.