Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kotoriba

| Kotoriba
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Gradonačelnik
 | Dario Friščić
 |
| Županija
 | Međimurska
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2001-/-2011-/-2021) | 3.333
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Površina
 | 26,58 km²
 |
| KotoribaKotoriba (Hrvatske)
 |
| Ostali podaci
 |
| Poštanski kod
 | 40329 Kotoriba
 |

**Kotoriba** je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Međimurskoj županiji.

## Općinska naselja

Jedino naselje u općini je Kotoriba.

## Geografija

## Stanovništvo

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kotoriba imala je 3.333 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Kotoribi.

## Uprava

## Historija

## Gospodarstvo

## Značajne osobe

* Joža Horvat, pisac

## Spomenici i znamenitosti

== Obrazovanje

Najstarija školska zgrada u Međimurju, sagrađena početkom 19.st bila je upravo školska zgrada koja je 2 stoljeća djelovala te se na poslijetku koristila do 2009.
Nova i moderna školska zgrada sagrađena je 2009.godine i dobila je naziv po piscu i moreplovcu Joži Horvatu, rođenim Kotoripčaninon.

## Kultura

## Sport

* NK Graničar Kotoriba

## Vanjske veze

* www.kotoriba.hr
# Macinec

| Macinec
 |
| --- |
| Macinecclass=notpageimage| Macinec na karti Hrvatske
 |
| Regija
 | Međimurje
 |
| Županija
 | Međimurska županija
 |
| Općina/Grad
 | Nedelišće
 |
|  |
| Nadmorska visina
 | 176 m
 |
| Geografske koordinate
 |
|  - z. š.
 | 46.394 N
 |
|  - z. d.
 | 16.328 E
 |
|  |
| Stanovništvo - - - - - - -(2001 / 2011 / 2021)
 |
|  - Ukupno
 | 618
 |
| Pošta
 | 40306 Macinec
 |
| Pozivni broj
 | +385(0)40
 |
| Autooznaka
 | ČK
 |

Središte Macinca
**Macinec** (mađarski *Miksavár*) je mjesto u Međimurskoj županiji, u općini Nedelišće. Sjedište je poštanskog ureda, broja 40306. Prema popisu stanovnika iz 2001. ima 618 stanovnika.
# Melilla

Ciudad Autónoma de Melilla*
Autonomni grad Melilla**

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
|  |
| Glavni grad
 | Melilla
 |
| Površina  – Ukupno
 |   12 km²
 |
| Stanovništvo  – Ukupno (2005.)  – Gustoća naseljenosti
 |   65.488  5.311/km²
 |
| Statut autonomije usvojen
 | 14. ožujka 1995.
 |
| ISO 3166-2
 | ES-CE
 |
| Broj predstavnika u *Las Cortes Generales*  Kongres  Senat
 | 1 2
 |
| Predsjednik
 | Juan José Imbroda
 |
| Službene stranice Arhivirano 2005-10-13 na Wayback Machine-u
 |

|  |

**Melilla** je španjolski autonomni grad i eksklava, smještena na obali Sredozemnog more na sjeveru Afrike, okružena Marokom. Tradicionalno smatrana dijelom Andaluzije, zbog povijesnih razloga, bila je sastavni dio provincije Malage sve do 14. ožujka 1995., kada je usvojia Statut autonomije, te kao i Ceuta, postala autonomni grad.

## Politički status

Od 1982. Maroko postavlja zahtjev nad Melillom, zajedno sa Ceutom i nekoliko španjolskih otoka ispred afričke obale (španj. *Plazas de soberanía'*) i Kanarskih otoka, povlačeći paralelu sa španjolskim zahtjevom nad Gibraltarom. Španjolska Vlada odbacuje takve usporedbe (kao i stanovnici tih gradova), dajući argumente da su Ceuta i Melilla sastavni dijelovi španjolske države, dok je Gibraltar prekomorski teritorij koji se ne smatra dijelom Ujedinjenog Kraljevstva. Tkođer valja spomenuti da je povijest Melille praktički identična sa poviješću gradova u južnoj Španjolskoj, prolazeći kroz feničke, punske, bizantinske, vandalske, vizigotske, muslimanske te katoličke ruke. Bila je oslobođena samo pet godina poslije Granade i nalazi se u španjolskim rukama praktički od kad Španjolska postoji.

Melilla i Ceuta su jedina dva teritorija Europske Unije na afričkom kopnu.
# Ifni

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Ifni** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1958. – 1969.** |  |

 |
|  Grb
 |
| Lokacija  |
| **Glavni grad** | Sidi Ifni
 |
| **Vlada** | kolonija
 |
| **Historija** | Novi vijek
 |
|  • Uspostavljena
 | 1958.
 |
|  • Ukinuta
 | 1969.
 |
| **Površina** |
|  • 1964
 | 1502 km² (580 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  • 1964 (procjena) | 51.517
 |
|      Gustoća
 | 34,3 /km²  (88,8 /mi² )
 |

 |

**Ifni** je nekadašnja španjolska enklava i provincija u Sjevernoj Africi, danas dio marokanske regije Guelmim-Oued Noun na jugozapadu zemlje uz Atlanski ocean. koja je egzistirala od 1958. do 1969.

## Historija

Prvo naselje **Santa Cruz de la Mar Pequeña** (prevedeno: *Sveti križ u malom moru*) osnovao je 1476. kanarski hidalgo *Diego García de Herrera*.
Ta utvrda koja je služila Španjolcima za trgovanje robovima i ribolov, napuštena je 1524. zbog bolesti i neprijateljstva lokalnog maurskog stanovništva.
Španjolci su vratili Ifni u svoje ruke 1860. nakon španjolsko-marokanskog sporazuma, ali su intenzivnije počeli nešto graditi i boraviti u svojoj novoj koloniji tek od 1934.
Od 1946. enklava Ifni je postala dio Španjolske Zapadne Afrike.

Španjolska je zadržala Ifni i nakon što se povukla iz svog Protektorata u Maroku - 1956. Zbog tog je čak izbio i mali rat između 1957.-58. kad su Marokanci pokušali silom zauzeti Ifni. Zbog tog je Španjolska 1958. reoraganizirala Ifni kao 51 španjolsku provinciju, sa generalnim guvernerom, koji je stolovao u prijestolnici Sidi Ifniju.

U tom periodu pojačan je međunarodni pritisak na Španjolsku tako je 14. decembra 1960. usvojena Rezolucija UN 1514 o dekolonizaciji u kojoj se navodi Ifni, nakon tog je 16. decembra 1965. donešena Rezolucija UN br. 2017 u kojoj se poziva
španjolska vlada da dekoloniza Ifni i Zapadnu Saharu. One su primorale Španjolsku da započne pregovore sa Marokom, nakon tog je 4. januar 1969. potpisan sporazum u Fesu o predaji Ifnija.

Španjolska zastava spuštena je u Sidi Ifniju 30. juna 1969. i teritorij je predan Maroku.

Današnji marokanski Infi ima teritorij od 1.502 km² i 54.000 stanovnika.

Većinsko berbersko stanovništvo bavi se ribolovom i stočarstvom (koze, ovce, deve).
Infi je poznat po vrlo egzotičnom proizvodu ulju od plodova arganije i indijske smokve (vrsta kaktusa).

## Povezano

* Španjolski protektorat u Maroku

## Reference

## Vanjske veze

* *¿Dónde está IFNI?* (`es`)
# Marsala

*Za ostale upotrebe, pogledajte Marsala (razvrstavanje).*

| Marsala Comune di Marsala |
| --- |
| Panorama grada sa brodaPanorama grada sa broda |
|  |
| Koordinate: ﻿ / ﻿ |
| **Država** |  Italija
 |
| **regija** | Sicilija
 |
| **provincija** | Trapani (TP)
 |
|  |
| **Vlast**  |
|  - **gradonačelnik** | Giovanni Bologna
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 241 km²
 |
| **Visina** | 12
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2012.)
 |
|  - **Grad** | 80.587
 |
|  |
| **Vremenska zona** | UTC+1 (UTC+2)
 |
| **Poštanski broj** | 91025
 |
| **Pozivni broj** | 0923
 |
| **Službene stranice** www.comune.marsala
 |
| Karta
 |
| Marsalaclass=notpageimage| Marsala na karti Italije |

**Marsala** (sicilijanski: *Maissala*) je najveći grad u sicilijanskoj provinciji Trapani od 80.587 stanovnika.

## Geografija

Marsala je lučki grad smješten smješten na najzapadnijoj točki otoka, svjetski poznata po svom istoimenom vinu *Marsala*.

## Historija

Marsala se nalazi na mjesto gdje je bio **Lilibej**, najvažnije uporište Kartažana na Siciliji, koje je osnovao Himilko godine 396. pne. nakon što je uništena Motija. Ni Pir ni Rimljani ga nisu bili u stanju osvojiti nakon opsade, ali je Rimljanima godine 241. pne. predan mirovnim ugovorom kojim je završen prvi punski rat. U kasnijim ratovima je bila glavna rimska baza za pohode na Kartagu, a pod rimskom vlašću je doživio i veliki prosperitet. Municipalna prava je dobio pod Augustom, a kolonijom postao pod Pertinaksom ili Septimijem Severom.

Karta Sicilije sa pozicijom Marsale
Današnje ime "Marsala" su mu dali Arapi, a ono je izvedeno od riječi "Marsa Allah" (luka Alahova) ili "Marsa Ali" ("luka Alijeva", odnosno "velika luka" s obzirom da je Ali na arapskom jeziku sinonim za "veliki"). Drevna luka, koja se nalazila sjeveroistočno od današnjeg grada je uništena od rimsko-njemačkog cara Karla V kako bi spriječila njeno korištenje od pirata. Suvremena luka se nalazi na jugoistoku.

Dana 11. maja 1860. se Giuseppe Garibaldi sa svojih 1000 dobrovoljaca iskrcao u Marsali i započeo svoj pohod protiv burbonske vlasti na Siciliji, odnosno borbu za ujedinjenje Italije.

## Povezano

* Marsalski brod
* Vino Marsala
* Florio

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-06-06 na Wayback Machine-u (`it`)
# Francesco Crispi

Francesco Crispi
**Francesco Crispi** (Ribera, 4. listopada 1819. — Napulj, 12. kolovoza 1901.), bio je talijanski političar, jedan od vođa borbe za ujedinjenje Italije sredinom 19. stoljeća, a kasnije premijer Italije.

## Biografija

Crispi je rođen i odrastao na Siciliji, gdje je studirao pravo. Kasnije se preselio u Napulj, gdje se počinje baviti politikom nezadovoljan društvenim i političkim prilikama u Kraljevini Dviju Sicilija. Zagovarao je republikansko uređenje države. Sudjelovao je u ustanku na Siciliji 1848. godine. Nakon suzbijanja revolucije 1849. pronašao je utočište u Pijemontu, a četiri godine kasnije bio je prisiljen na bijeg, osumnjičen za sudjelovanje u neredima u Milanu.

Nakon 1853. Crispi obitava u Londonu, te se povezuje s Giuseppeom Mazzinijem. Priprema "marš tisuće", koji rezultira Garibaldijevim osvajanjem Sicilije 1860. godine a Crispi je imenovan ministrom unutarnjih poslova u revolucionarnoj vladi. Zbog sukoba s Cavourom, premijerom Pijemonta, podnio je ostavku iste godine, a Sicilija je pripojena Pijemontu.

Crispi je 1861. izabran za člana parlamenta ujedinjene Italije a predsjednik parlamenta postaje 1876. godine. Kratko je bio ministar unutarnjih poslova. 1879. godine

U kolovozu 1887., obnašao je dužnost premijera, ministra unutarnjih i vanjskih poslova. Provodi liberalnu reformu, ali njegovi napori nisu se mogli nositi s krizom i proračunskim deficitom u zemlji. Njegova vanjska politika bila je pro-njemački orijentirana - obnovio je savez s Njemačkom i Austro-Ugarskom, a 1889. godine Italija prekida trgovinske odnose s Francuskom. Njegova vlada pada nakon neuspješnog pokušaja provođenja porezne reforme.

Krajem 1893. Crispi ponovno postao premijer. Njegov drugi mandat okarakteriziran je unutarnjim represijama i pokušajem stvaranja kolonijalnog imperija u Africi, što završava 1896. s katastrofalnim porazom u Etiopiji 1896. godine.

Umro je u Napulju 1901. godine.

## Reference
# Druzi

Druska zvezda
Druzijac
**Druzi** (arapski: درزي, *derzī* or *durzī*‎, plural دروز, *durūz*, hebrejski: דרוזים *druzim*) su mala i odeljena monoteistička verska zajednica čiji se pripadnici uglavnom nalaze u Libanu, Izraelu, Siriji, Turskoj i Jordanu (male zajednice iseljenika takođe žive u SAD, Kanadi, Latinskoj Americi, Australiji i Evropi).

Religija Druza je nastala u 11. veku kao oblik islama, izdvajanjem iz ismailitskog pravca, ali sa specifičnim elementima gnostičkih i neoplatonskih filozofija. Druzi koriste arapski jezik i imaju slične obrasce društvenog ponašanja kao i Arapi u regionu. Većina muslimana ih ne smatra pripadnicima islama, iako oni o sebi misle kao o muslimanima. Najveći broj Druza sebe u etničkom smislu smatra Arapima (uz izuzetak Druza u Izraelu). U svetu postoji oko milion Druza; velika većina se nalazi na Bliskom Istoku.

Druzi nazivaju sebe *Ahl al-Tavhid* ili *al-muvahhidun*, narod monoteizma. Poreklo imena *Druzi* je sporno, ali se obično dovodi u vezu sa Muhamedom al-Darazijem, ranim prorokom zajednice, koji se danas od strane Druza smatra jeretikom.

Karakteristično je za Druze da ne slijede pet stupova islama, zabranjuju poliginiju i ropstvo, a svoje vjerske sastanke održavaju četvrtkom. Zbog ovoga većina muslimana ne smatra ih dijelom islamskog svijeta. Unutar zajednice postoji podjela na dvije glavne skupine, većinska vanjska al-Juhhāl, koji čine oko 80% druzijske populacije i žive po principu taqīyah i zabranjen im je pristup tajnama svetih knjiga. Druga je al-ʿuqqāl, koji nose posebnu tamnu odjeću i bijele turbane, briju glave i nose brkove.

Uz metempsihozu, reinkarnaciju umrlih u tijela novorođenih i stalan broj duša, vjeruju i u kontinuirano pojavljivanje božanstva u ljudskom obliku, a fatimidski kalif Al-Hakim bi-Amr Allah, posljednja je najveća božja inkarnacija.

Druzi su patrijarhalno feudalno društvo sa strogom društvenom podjelom. Na glasu su po gostoljubivosti i ratobornosti, a prakticiraju i krvnu osvetu.

Populacija Druza iznosi 360,000 u Libanonu; 280,000 u Siriji; 125,300 u Izraelu; 20,000 u Jordanu; i drugdje u svijetu. U Izraelu žive u selima Kfar Abu Sinan, Beit Jann, Julis, Hurfeish, Yanuh-Jatt, Yirka, Kisra-Sumei, Sajur, Ein al-Asad, Peq'in, Rame, Shefar'am, Mughar, Dalyat el-Karmel-Isifya, Beq'ata, Majdal Shams, Mas'ad and Ein Qiniye.

## Povezano

* Sinkretizam
* Gnosticizam

## Reference
# Josip Juraj Strossmayer

| Njegova Ekscelencija Josip Juraj Strossmayer |
| --- |
|  |
| Rođenje | (1815-februara-04)4. februara 1815. Osijek, Austrijsko Carstvo  |
| Smrt | 8. maja 1905. (dob: 90) Đakovo, Austro-Ugarska |
| Počivalište | Đakovačka katedrala, Đakovo, Hrvatska ﻿ / ﻿ |
| Ostala imena | Joseph Georg Strossmayer |
| *Alma mater* | Univerzitet u Beču |
| Zanimanje | biskup, političar, nastavnik |
| Godine aktivnosti | 1838-1905 |
| Poznat/a po | osnivanju JAZU |
| Politička stranka | Narodna stranka (do 1880) Neodvisna narodna stranka (1880-1905) |
| Vjeroispovijest | rimokatolik |
| **Potpis** |

**Josip Juraj Strossmayer** [~ ʃtrǒsmajer] (Osijek, 4. veljače 1815. – Đakovo, 8. travnja 1905), katolički biskup, političar i dobrotvor. Biskupom bosanskim ili đakovačkim i srijemskim imenovan je bio 18. rujna 1849., a ustoličen 8. rujna 1850. Veliki mecena kulture i umjetnosti, pokretač značajnih društvenih aktivnosti i istaknuti prvak Narodne stranke (1860–1873). God. 1860. darovao je 50 000 forinti za osnutak JAZU, a isti iznos 1866. darovao je za osnivanje modernog sveučilišta u Zagrebu.

## Vanjske veze

* Smičiklas, Tade. *Nacrt života i djelâ biskupa J. J. Strossmayera, i izabrani njegovi spisi: govori, rasprave i okružnice*. Zagreb : Tisak dioničke tiskare. 1906.
# Germanizacija

Brisanje čeških naziva nakon okupacije Čehoslovačke 1938.
**Germanizacija** je pojam širenja germanskih naroda i kulture na području utjecaja drugih naroda. Ovaj proces obuhvaća usklađivanje običaja, religioznih uticaja i jezika na dotičnom području.

Za vrijeme nacističke Njemačke dolazi do promjena naziva mjesta na okupiranim teritorijma te prisvajanja i germanizacija pojedinih regija.
# Kraljevina Dviju Sicilija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Kraljevina dviju Sicilija** Regno delle Due Sicilie |
| monarhija
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←     ←   | **1816. – 1861.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| **Himna**: *Inno al Re* *(Himna kralju)* |
| Lokacija  |
| **Glavni grad** | Napulj
 |
| **Jezik/ci** | talijanski
 |
| **Religija** | Rimokatolička
 |
| **Vlada** | apsolutna monarhija
 |
| **Historija** |  |
|  • Ujedinjenje Napuljskog kraljevstva sa Kraljevinom Sicilijom
 | 12. decembar 1816
 |
|  • Ujedinjenje Italije
 | 12. februar 1861
 |
| **Površina** |
|  • 1860.
 | 111.900 km² (43.205 mi² ) |
| **Stanovništvo** |
|  • 1860. (procjena) | 8.703.000
 |
|      Gustoća
 | 77,8 /km²  (201,4 /mi² )
 |
| **Valuta** | Dukat dviju Sicilija
 |

 |

**Kraljevina dviju Sicilija** (talijanski: *Regno delle Due Sicilie*) bila je država 19. vijeka, na krajnjem jugu Apeninskog poluotoka. Sve do ujedinjenja Italije 1816. bila je najveća država na Apeninima. Kraljevina dviju Sicilija nastala je 12. decembra 1816. ujedinjenjem Kraljevine Sicilije sa Napuljskim Kraljevstvom.

## Historija

Dva kraljevstva, sicilijansko i napuljsko, imala su zajedničku prošlost još od 11. vijeka, kada su bila ujedinjena pod Normanima. Do razdvajanja je došlo 1282. kad je kopnenim dijelom zavladala anžuvinska (francuska) dinastija odnosno otokom aragonska (španjolska), a obje su tvrdile da imaju pravo na titulu kralja Sicilije. Zbog tog se 1443. aragonski kralj Alfonso V proglasio kraljem dviju Sicilija (*rex Utriusque Siciliae*), s ciljem da nekako dođe do ujedinjenja. Nadalje, od 16. do 19. vijeka, taj naziv se često upotrebljavao da se označe oba kraljevstva.

Do prilike za ponovno ujedinjenje došlo je 1815. nakon Napoleonskih ratova, kada su Britanci i Austrijanci istjerali dotadašnjeg Napoleonovog maršala i napuljskog vladara Joachima Murata te na tron Napuljskog Kraljevstva instalirali Burbonca Ferdinanda IV. Godine 1816. u obnovljeno Napuljsko Kraljevstvo utrpana je i Kraljevina Sicilija, pa je tako nastala Kraljevina dviju Sicilija.

## Reference

## Vanjske veze

* *Kingdom of the Two Sicilies* na portalu Encyclopædia Britannica (`it`)
# Bronte

*Za ostale upotrebe, pogledajte Bronte (razvrstavanje).*

| Bronte |
| --- |
| *Comune* |
| Comune di Bronte |
|  |
|  |
| Opći podaci |
| Zemlja | Italija |
| Regija | Sicilija |
| Provincija | Catania (CT) |
| Uprava |
| Gradonačelnik | Graziano Calanna (od 15. juna 2015) |
| Geografija |
|  • Ukupna površina | 250,9 km2 (96,9 sq mi) |
|  • Nadmorska visina | 760 |
| Stanovništvo (2026.) |
|  • Ukupno | 18,101 |
|  • Gustoća | 72/km2 (186/sq mi) |
| Ostale informacije |
| Demonim | Brontesi |
| Vremenska zona | CET (UTC+1) |
|  • Letnje (DST) | CEST (UTC+2) |
| Poštanski kod | 95034 |
| Pozivni broj | 095 |
| Svetac zaštitnik | Sveti Vlaho |
| Svetkovina | 3. februar |
| Web | Službeni veb-sajt |

**Bronte** je grad i sjedište istoimene općine (*comune*) na italijanskom otoku Sicilija, a koji administrativno pripada provinciji Catania. Smješten je oko 16 km sjeverozapadno od vulkana Etna, u dolini rijeke Simeto, odnosno 20 km od obale mora. Službeno je nastao 1520. dekretom tadašnjeg rimsko-njemačkog cara Karla V, koji je ujedinio petnaestak tadašnjih naselja. Zbog blizine vulkana nekoliko puta je stradao uslijed erupcija - 1651, 1832. i 1843. godine. Najpoznatiji događaj u historiji mjesta je Masakr u Bronteu, odnosno nasilni incident koji se zbio tokom Pohoda hiljade 1860. godine.

## Gradovi-pobratimi

* Drogheda, Irska

## Vanjske veze

* Comune Bronte (`it`)
# Nikanor Ivanović

**Nikanor Ivanović** (Drniš, 1825. – Gorica, 9. aprila 1894.), mitropolit crnogorsko-brdski od 1858. do 1860. godine.

## Biografija

Smrću Petra Drugog Petrovića Njegoša u Crnoj Gori se menja državno uređenje. Knjaz Danilo nije hteo da nastavi teokratsku tradiciju i od njegove vlasti počinje razdvajanje duhovne i svjetovne vlasti. Na njegov predlog, Cetinjska mitropolija je tek 1858. godine dobila arhijereja Nikanora Ivanovića Njeguša iz Dalmacije. Mitropolija je bila više od 7 godina bez mitropolita. Porodica mitropolita Nikanora je iz Drniša, a tu se doselila iz Njeguša. Knjaz Nikola ga je 1860. preterao u Rusiju. Umro je 1894. u Gorici. Sahranjen je u Trstu kod crkve Svetog Spiridona.

Sledeći mitropolit je bio Ilarion II Roganović.

## Povezano

* Mitropolija crnogorsko-primorska
* Cetinjska eparhija

## Reference

## Literatura

* Pravoslavlje u Crnoj Gori, Mitropolija Crnogorsko-primorska, Cetinje 2006

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: **Petar II Petrović** | **mitropolit crnogorski 1858 — 1860.** | Nasljednik: **Ilarion II Roganović** |

Poglavari Srpske pravoslavne crkve

**Žičko-pećki arhiepiskopi (1219-1337):**
Sveti Sava • Arsenije I Sremac • Sveti Sava II • Danilo I • Joanikije I • Jevstatije I • Jakov • Jevstatije II • Sveti Sava III • Nikodim • Danilo II • Joanikije II

**Pećki patrijarsi (1346-1463):**
Joanikije II • Sava IV • Jefrem • Spiridon • Danilo III • Sava V • Danilo IV • Kirilo • Nikon • Teofan • Nikodim II • Arsenije II

**Pećki patrijarsi (1557-1766):**
Makarije Sokolović • Antonije Sokolović • Gerasim Sokolović • Savatije Sokolović • Jerotej Sokolović • Filip Sokolović • Jovan • Pajsije Janjevac • Gavrilo I Rajić • Maksim Skopljanac • Arsenije III Crnojević • Kalinik I • Atanasije I • Mojsije Rajović • Arsenije IV Jovanović • Joanikije III Karadža • Atanasije II Gavrilović • Gavrilo II Sarajevac • Gavrilo III • Vikentije Stefanović • Pajsije II Grk • Gavrilo IV Grk • Kirilo II • Vasilije Jovanović-Brkić • Kalinik II Grk

**Karlovački mitropoliti i patrijarsi (1690-1920):**
Arsenije III Crnojević • Isaija Đaković • Sofronije Podgoričanin • Vikentije Popović • Mojsije Petrović • Vićentije Jovanović • Arsenije IV Jovanović • Isaija Antonović • Pavle Nenadović • Jovan Đorđević • Vićentije Jovanović Vidak • Mojsije Putnik • Stefan Stratimirović • Stefan Stanković • Josif Rajačić • Samuilo Maširević • Prokopije Ivačković • German Anđelić • Georgije Branković • Lukijan Bogdanović

**Beogradski mitropoliti (1831-1920):**
Melentije Pavlović • Petar Jovanović • Mihailo Jovanović • Teodosije Mraović • Inokentije Pavlović • Dimitrije Pavlović

**Patrijarsi Srpske pravoslavne crkve (1920- ):**

Dimitrije • Varnava • Gavrilo (V) • Vikentije (II) • German • Pavle • Irinej
# 5. septembra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartsub.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |

**5. rujna/septembra** (**5. 9.**) je 248. dan godine po gregorijanskom kalendaru (249. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 117 dana.

## Događaji

* 1774. – U Philadelphiji je počeo prvi kontinentalni kongres sjevernoameričkih kolonija Velike Britanije na kojem su izaslanici učvrstili odbijanje londonskoga carinskog zakona i pozvali na nastavak bojkota britanske robe. Takvi će odnosi dovesti 1775. godine do početka američkog rata za neovisnost.
* 1864. – Flote Velike Britanije, Francuske i Holandije napale Japance u tjesnacu Shimonoseki, za odmazdu zbog odluke Japana da zatvori svoje luke i istjera strance.
* 1866. – Na otvorenju (blagoslovu) nove berlinske sinagoge sudjelovao je pruski premijer Otto von Bismarck. Građevina je podignuta prema uzoru na maursku arhitekturu i mogla je primiti 3000 vjernika, a predstavljala je izraz židovske samosvijesti u doba utemeljenja Njemačke.
* 1972. – Upad palestinskih terorista iz organizacije Crni rujan u olimpijsko selo, tijekom održavanja Olimpijskih igara u Münchenu, ubojstvo dvojice izraelskih sportaša i početak krvave talačke krize.

.

* 1980. – U Švicarskoj je pušten u promet najduži tunel na svijetu, 16,3 kilometara dugačak put kroz alpski masiv St. Gotthard. Tom betonskom cijevi putovanje sa sjevera Švicarske prema jugu skraćeno je oko dva sata.

.

## Rođenja

* 1638. – Luj XIV., francuski kralj († 1715.).
* 1745. – Mihail Kutuzov, ruski general-feldmaršal († 1813.).
* 1857. – Konstantin Eduardovič Ciolkovski, ruski fizičar (†1935.).
* 1912. – John Cage, američki kompozitor.
* 1944. – Dario Bellezza, italijanski pesnik i pisac.
* 1946. – Freddie Mercury, britanski pjevač (Queen), († 1991.).
* 1951. – Paul Breitner, njemački nogometni reprezentativac.
* 1951. – Michael Keaton, američki glumac.
* 1966. – Milinko Pantić, bivši srpski nogometaš i trener.
* 1967. – Matthias Sammer, njemački nogometni reprezentativac i trener.
* 1967. – Nikola Kojo, poznati srpski glumac.
* 1969. – Leonardo, brazilski nogometni reprezentativac i trener.
* 1969. – Predrag Smiljković, srpski glumac.
* 1977. – Joseba Etxeberria, španjolski nogometaš.
* 1977. – Tena Štivičić, hrvatska dramatičarka.
* 1979. – John Carew, norveški nogometaš, gambijskog porijekla.
* 1981. – Filippo Volandri, talijanski tenisač.
* 1982. – Roko Karanušić, hrvatski tenisač.
* 1985. – Dario Jertec, hrvatski nogometaš.

.

## Smrti

* 1849. – Antun Nemčić, hrvatski književnik (\* 1816.).
* 1857. – Auguste Comte, francuski matematičar i filozof (\* 1798.).
* 1911. – Petar Arkadijevič Stolipin, ruski premijer.(\*1815).
* 1991. – Željko Sabol, hrvatski književnik (\* 1941.).
* 1997. – Majka Terezija, časna sestra albanskog porijekla (\* 1910.).

.

## Blagdani

* Sveti sveštenomučenik Irinej; Sveti mučenik Lup (Odanije Uspenija)

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar