# Granadinska Konfederacija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Granadinska Konfederacija** Nuevo Reino de Granada |
| Federalna Republika
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←   | **1858. – 1863.** |   → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava
 | Grb
 |

 |
| Lokacija Granadinske KonfederacijeKarta Granadinske Konfederacije iz 1858 |
| **Glavni grad** | Santafé de Bogotá
 |
| **Jezik/ci** | španjolski jezik
 |
| **Religija** | katolicizam
 |
| **Vlada** | republika
 |
| **predsjednik** |
|  • 1858.-1861. | Mariano Ospina Rodríguez (prvi) |
|  • 1861-1863 | Tomás Cipriano de Mosquera(zadnji) |
| **Historija** | 19. vijek
 |
|  • Novi Ustav | 22. maj 1858. |
|  • Kongres u Rionegru | 8. maj 1863. |
| **Danas dio** |  Kolumbija  Panama
 |

 |

**Granadinska Konfederacija** (španjolski: *Confederación Granadina*) bila je kratkotrajna Federalna država koja je egzistirala od 1858. do 1863.

## Historija

Grenadinska konfederacija nastala je kao reakcija konzervativaca na predhodnu vladavinu liberala, koji su uvođenjem kapitalizma znatno umanjili poziciju katoličke crkve i svećenika na kolumbijsko društvo i njegovu tradiciju.

Na izborima za predsjednika 1857. pobjedio je kandidat konzervativne partije Mariano Ospina Rodríguez. Već sljedeće 1858. godine njegova administracija usvojila novi Ustav, kojim je zemlja prezvana u Grenadinsku konfederaciju. Pozicija potpredsjednika je umanjena, uvođenjem umjesto jednog - trojice koje je birao kongres, a mandat predsjednika je limitiran na četiri godine. Cilj konzervativaca bio je jačanje uloge centralne vlasti na račun autonomije pokrajinskih.

Te promjene izazvale su snažnu reakciju liberala, njihov lider general Mosquera, bivši predsjednik i aktualni guverner Departmana Cauca, snažni zagovornik federacije, zaprijetio je odcjepljenjem Cauce. Kad mu ni to nije pomoglo - 1860. započeo je građanski rat, što je rezultiralo gotovo potpunom opstrukcijom vlade.

Iako su građanski neredi spriječili održavanje regularnih izbora 1861., konzervativni kandidat za predsjednika - Bartolomé Calvo, preuzeo je dužnost.
Zbog tog je Mosquera u julu 1861. zauzeo Bogotu, svrgnuo Calva i proglasio se vršiteljem dužnosti privremenog predsjednika.
Građanski rat se nastavio sve dok Mosquera nije u oktobru 1862. zauzeo posljednju utvrdu konzervativaca Departman Antioqua.

Nakon konstolidiranja vlasti, Mosquera je stavio crkvu pod državnu kontrolu i konficirao crkvenu zemlju. Međutim te velike hacijende nisu podjeljene bezemljašima, već su prodane zainteresiranim veleposjednicima i investitorima, da se napuni ratom ispražnjena državna riznica.

U februaru 1863. održan je kongres liberala u Rionegru koji je usvojio novi Ustav. koji je dao puno veća departmanima i bitno smanjio prerogative centralne države, koja je prezvana u Sjedinjene Države Kolumbije.
Ustav je potpuno definirao individualna ljudska prava i garantirao pravo na slobodu vjeroispovjesti i uvjerenja.

## Izvori

## Vanjske veze

* *The Federalists* (`es`)