Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Florida, New York

| Florida *Florida* |
| --- |
|  |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  Njujork
 |
| Okrug
 | Orindž
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010) | 2.833
 |
| Gustina stanovništva
 | 57,8 st./km²
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| Nadmorska visina
 | 136 m
 |
| Površina
 | 4,9 km²
 |
| Kopnena površina
 | 4,9 km²
 |
| Vodena površina
 | 0,0 km²
 |
| Florida
 |
| FloridaFlorida (Sjedinjenih Država)
 |
| Ostali podaci
 |
| Pozivni broj
 | 845
 |
| ZIP kod
 | 10921
 |
| FIPS kod
 | 26319
 |

**Florida** (engleski: *Florida*) je grad u američkoj saveznoj državi Njujork.

## Demografija

Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 2.833, što je 262 (10,2 %) stanovnika više nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 2.288 (89,0 %)
 | 2.198 (77,6 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 65 (2,5 %)
 | 161 (5,7 %)
 |
| Azijati
 | 16 (0,6 %)
 | 64 (2,3 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 167 (6,5 %)
 | 401 (14,2 %)
 |
| Ukupno
 | 2.571
 | 2.833
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Florida, New York** |

* United States Census Bureau
# 10. oktobra

Dani - Godine

prethodni dan - sledeći dan

---

|  |
| --- |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartut.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartčet.
 |
| Šablon:Calendar/Sun1stMonthStartned.
 |

**10. listopada/oktobar** (**10. 10.**) je 283. dan godine po gregorijanskom kalendaru (284. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 82 dana.

## Događaji

* 680. – U bitci kod Karbale ubijen je šijitski imam Husein bin Ali. Njegov smrću dolazi do konačne islamske podjele na sunite i šijite.
* 732. – U bitci kod Toursa Karlo Martel je pobjedio drugu ( i posljednju) arapsku invaziju Francuske.
* 1964. – Otvorene su Olimpijske igre u Tokiju.
* 1967. – Potpisan je sporazum o vanjskom svemiru kojim se zabranjuje postavljanje oružja za masovno uništenje u svemir.
* 1971. – U Austriji je na izborima za Nacionalno vijeće SPÖ (Socijalisticka stranka Austrije) prvi put dobila više od 50 posto glasova.
* 2003. – Umro američki pijanist Eugene Istomin, posljednji živi član čuvenog kamernog tria , u kojem su još bili Isaac Stern i Leonard Rose.
* 2005. – U egzilu u Južnoj Africi umro Milton Obote, prvi lider Ugande nakon sticanja nezavisnosti.
* 2008. – Bivši finski predsjednik i dugogodišnji mirovni posrednik Martti Ahtisaari dobio Nobelovu nagradu za mir. Ahtisaari je bio posrednik UN-a u pregovorima o statusu Kosova.

.

## Rođenja

* 1813. – Giuseppe Verdi, talijanski skladatelj († 1901.).
* 1830. – Izabela II., kraljica Španjolske († 1904.).
* 1861. – Fritjof Nansen, norveški polarni istraživač, zoolog i diplomata. Dobitnik Nobelove nagrade za mir 1922. († 1930.).
* 1887. – Zvonimir Rogoz, hrvatski glumac i redatelj († 1988.).
* 1895. – Jakov Gotovac, operni dirigent (Zagreb) i skladatelj († 1982.).
* 1941. – Peter Coyote, američki glumac, scenarist i režiser.
* 1945. – Edoardo Reja, talijanski nogometni trener i bivši igrač.
* 1954. – Fernando Santos, portugalski nogometaš i izbornik.
* 1966. – Tony Adams, engleski nogometni trener i bivši nogometaš.
* 1970. – Goran Navojec, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.
* 1971. – Elvir Bolić, bivši bosansko-hercegovački nogometaš i nacionalni reprezentativac.
* 1972. – Ricardo Sá Pinto, portugalski nogometaš i trener.
* 1973. – Vikash Dhorasoo, francuski nogometaš.
* 1977. – Alberto Cisolla, talijanski odbojkaš.
* 1979. – Nicolás Massú, bivši čileanski tenisač.
* 1986. – Ezequiel Garay, argentinski nogometaš.

.

## Smrti

* 680. – Husejn ibn Ali, šijitski imam.
* 833. – Al-Mamun, abasidski kalif i pokrovitelj nauke (r. 786).
* 1956. – Lav Kalda (Leon Katz), austrougarski i jugoslavenski arhitekt (r. 1880.).
* 1976. – Silvana Armenulić, bila poznata jugoslovenska pevačica folk i sevdah muzike (\*1939.).
* 1985. – Yul Brynner, američki filmski glumac (\* 1920.).
* 1985. – Orson Welles, američki redatelj, glumac, scenarist i producent (\* 1915.).
* 2004. – Christopher Reeve, američki glumac, redatelj, i scenarist (\* 1952.).

.

## Blagdani

* Zadušnice
* Sveti mučenik Kalistrat - Zadušnice

.

---

*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
# Auburn, New York

*Za ostale upotrebe, pogledajte Auburn (razvrstavanje).*

| Auburn
 |
| --- |
| Osnovni podaci
 |
| Država
 |  Sjedinjene Američke Države
 |
| Savezna država
 |  New York
 |
| Stanovništvo
 |
| Stanovništvo (2010.) | 27.687
 |
| Geografija
 |
| Koordinate
 | ﻿ / ﻿ |
| Vremenska zona
 | UTC-5, leti UTC-4
 |
| AuburnAuburn (Sjedinjenih Država)
 |

**Auburn** je grad u američkoj saveznoj državi New York. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 27.687 stanovnika.

## Demografija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 24.971 (87,4%)
 | 23.404 (84,5%)
 |
| Crnci
 | 2.170 (7,6%)
 | 2.346 (8,5%)
 |
| Azijati
 | 162 (0,6%)
 | 168 (0,6%)
 |
| Hispanoamerikanci
 | 806 (2,8%)
 | 991 (3,6%)
 |
| Ukupno
 | 28.574
 | 27.687
 |

## Reference

## Literatura

* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.
* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.

## Vanjske veze
# Republikanska stranka (Sjedinjene Američke Države)

**Republikanska stranka** (engleski *Republican Party*; isto tako poznata pod skraćenicom **GOP** od engleskog izraza *Grand Old Party*, Velika stara stranka) je jedna od dvije vodeće političke stranke u SAD.

Osnovana je 1854. od pristaša Stranke slobodnog tla i ispočetka je okupljala abolicioniste i pripadnike radikalne ljevice, da bi joj se vrlo brzo priključili pristaše ugasle Vigovske stranke i drugi elementi nezadovoljni dominacijom robovlasničkim Južnjaka kroz tada vladajuću Demokratsku stranku. Pobjeda republikanskog kandidata Abrahama Lincolna 1860. je poslužila kao povod secesiji južnih država i početku građanskog rata, nakon koga su republikanci započelu dugogodišnju dominaciju američkom politikom.

Republikanci su nakon rata počeli postajati zagovornicima interesa industrijskog Sjevera, a kasnije i krupnih kapitalista. Krajem 19. i 20. vijeka, kao odgovor na lijevi populizam u Demokratskoj stranci, pod predsjednikom Theodorom Rooseveltom se javlja progresivistički pokret koji ideologiju slobodnog tržišta mijenja ideologijom državne intervencije. Međutim, lijevo skretanje demokrata pod New Dealom i predsjednikom Franklinom Rooseveltom republikance počinje okretati udesno, što je proces koji traje do današnjih dana.

Zbog toga se Republikanska stranka danas uglavnom smatra desnom i konzervativnom strankom, iako u njoj postoje različite frakcije i pojedinci, uključujući one centrističkih pa i liberalnih shvaćanja.
# Advokat

| Advokat
 |
| --- |
|  Advokati iz 19. vijeka na slici francuskog umjetnika Honorea Daumiera
 |
| Tip
 | profesija
 |
| Opis
 |
| Sposobnosti
 | analitički um, vještine proučavanja, vještine pisanja
 |
| Potrebno obrazovanje
 | najčešće pravni fakultet
 |
| Mjesta zaposlenja
 | sudovi, korporacije
 |
| Srodni poslovi
 | sudija, javni tužilac
 |

**Advokat**, odn. **odvjetnik** (ijek.) ili **odvetnik** (ek.) (njem. *Advokat* < lat. *advocatus*), u najširem smislu označava svakog onog pravnog stručnjaka, odnosno pravnika, koji svoje stručno obrazovanje koristi u svrhu zastupanja interesa raznih fizičkih ili pravnih osoba. Advokati u širem smislu mogu zastupati društvo ili državu kao pravobranitelji ili javni tužioci.

U užem smislu se pod advokatima podrazumijevaju isključivo pravnici koji zastupaju privatne osobe, i to u okviru svoje privatne djelatnosti.

Bavljenje advokaturom je u većini suvremenih država regulirano zakonom, kao i pravilima koje donose advokatske stručne organizacije, odnosno advokatska komora. Za bavljenje advokaturom je u pravilu nužna diploma pravnog fakulteta, pripravnički staž u advokatskoj kancelariji ili odgovarajućem tijelu državne uprave, te polaganje stručnog - pravosudnog ispita.

## Advokatska tajna

Advokat ima obvezu i pravo sve što čuje od svog klijenta tretirati kao službenu tajnu i nije dužan to nikome odati. Zbog toga se advokat ne može uvijek pozvati kao svjedok, a advokatske kancelarije imaju poseban status.

## Advokatske komore

Advokati se udružuju u advokatske komore.

## Povezano

* advokatska tajna
* advocatus diaboli

## Vanjske veze

* Zakon o advokaturi - Srbija
* Zakon o odvjetništvu - Hrvatska Arhivirano 2022-01-06 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Lawyers** |
|  | Potražite natuknicu advokat u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |
# Političar

G20
**Političar** je naziv za svaku osobu kojoj je glavna životna aktivnost bavljenje politikom, bilo kao pripadnik najviših organa državne vlasti, bilo van njih kroz aktivnosti koje mogu biti propaganda, izbori, protestne akcije, pučevi ili revolucije.

U suvremenom svijetu mnogim političarima je bavljenje politikom, najčešće kroz razne stranačke ili državne funkcije, glavni i/ili jedini izvor prihoda. Za njih se koristi izraz **profesionalni političari**.

Profesionalne političare treba razlikovati od birokrata koji se profesionalno bave poslovima državne uprave.

## Veze

* "Definicija politicara" Arhivirano 2012-01-18 na Wayback Machine-u
# Abolicionizam

**Abolicionizam** (od lat. riječi *abolitio*) u najširem smislu označava ideologiju, odnosno pokret kome je cilj ukidanje nekog običaja ili zakonske odredbe koja se smatra nehumanom ili nemoralnom.

U užem smislu se pod time podrazumijeva pokret za ukidanje ropstva nad crnim robovima u 18. i 19. vijeku.

Danas se, iako rjeđe, pod izrazom abolicionizam ponekad podrazumijevaju pokreti za ukidanje smrtne kazne, odnosno legalizaciju droge ili prostitucije.
A postavio ga je Abraham Lincoln
# James Monroe

**James Monroe**
|  |
| **Služba:** | **Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država** |
| **Trajanje Službe:** | 1817.-1825.
 |
| **Prije njega:** | James Madison
 |
| **Nakon njega:** | John Quincy Adams
 |
| **Datum rođenja:** | 28. travnja 1758.
 |
| **Mjesto Rođenja:** | Monroe's Creek, Virginia, SAD
 |
| **Datum smrti:** | 4. srpnja 1831.
 |
| **Mjesto smrti:** | New York, SAD
 |
| **Nacionalnost:** | Amerikanac
 |
| **Supruga:** | Elizabeth Kortright Monroe
 |
| **Stranka:** | *Demokratsko-republikanska partija* |

**James Monroe** (Monroe's Creek, Virginia, 28.4. 1758. - New York, 4.7. 1831.) je američki političar, poznat kao 5. po redu predsjednik SAD.

Odrastao u zemljoposjedničkoj familiji u Virginiji, mladi Monroe je sudjelovao u američkom ratu za nezavisnost. 1782. je izabran za člana virginijske skupštine, a od 1783. do 1786[. je sjedio u Kontinentalnom kongresu. Žestoko se protivio ratifikaciji američkog Ustava, držeći da se suverenitet država-članica ne smije dovoditi u pitanje. Zbog toga se priključio Demokratsko-republikanskoj stranci Thomasa Jeffersona te služio na nizu odgovornih položaja u Jeffersonovoj, a kasnije i Madisonovoj administraciji.

Monroe je za predsjednika izabran 1816. godine. Njegovo predsjednikovanje je s vremenom postalo poznato pod nazivom Era dobrih osjećaja, jer je kraj rata s Britanijom kao i ekonomskih nedaća izazvanih oružanim sukobima u Evropi koincidirao s gašenjem oštrih ideoloških sukoba između suprotstavljenih frakcija unutar mlade države. Federalistička stranka se u njegovo doba ugasila, a Demokratsko-republikanska stranka postala praktički jedinom ozbiljnom strankom u SAD.

Monroe je tome pridonio pokazavši veliki talent za zadovoljavanje različitih geografskih i ideoloških frakcija u SAD. Godine 1819. je prva veća nacionalna kriza povodom primitika robovlasničke države Missouri elegantno riješena kompromisom temeljem kojeg je iz sastava New Hampshirea izdvojena nova država Maine te tako očuvana ravnoteža između robovlasničkih i slobodnih država.

Godine 1820. Monroe je izabran za predsjednika gotovo bez ikakve ozbiljne opozicije. Godine 1821. je Španija formalno predala suverenitet nad Floridom.

Najpoznatiji događaj koji se vezuje uz Monroev predsjednički mandat jest poruka koju je uputio Kongresu 2.12. 1823. i u njoj iznio teze danas poznate kao Monroeva doktrina. U njoj je, povodom ustanka južnoameričkih kolonija protiv Španije i najava da bi evropske sile mogle intervenirati u tom sukobu, utvrdio da se evropske sile nemaju pravo miješati u poslove na američkom kontinentu, dok se SAD, s druge strane, nemaju pravo miješati u sukobe u Evropi. Ta se izjava često smatra začetkom američkog izolacionizma, ali i imperijalizma u odnosu na Latinsku Ameriku.

Po Monroeu je godine 1822. na obali zapadne Afrike nazvano naselje oslobođenih američkih robova, danas poznato kao Monrovia, glavni grad Liberije.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država 1817. - 1825.** | Nasljednik:
 |
| **James Madison 1809. - 1817.** | **James Quincy Adams 1825. - 1829.** |
# James Madison

James Madison
**James Madison** (16.3. 1751. - 28.6. 1836.) je bio američki političar i državnik, najpoznatiji po tome što je služio kao kao četvrti po redu predsjednik SAD (1809-1817). Također je poznat po tome što je, zajedno s Johnom Jayom i Alexanderom Hamiltonom napisao *Federalističke spise*, jedno od najslavnijih djela u historiji političke misli. Hamilton također uživa reputaciju *Oca američkog ustava*.

Madison, sin uglednog zemljoposjednika iz Virginije, sudjelovao je u ratu za nezavisnost kao član Kontinentalnog kongresa od 1780. do 1783. godine. Postavši uvjeren kako je konfederalni sistem preslab za potrebe nove države, zagovarao je snaženje centralne vlasti u odnosu na države-članice. Bio je jedna od ključnih osoba na Ustavnoj konvenciji u Philadelphiji na kojoj je 1787. godine donesen novi Ustav - koji je i danas na snazi. Nakon toga je sudjelovao u izradi *Federalističkih spisa* kako bi nagovorio javnost država da ratificiraju Ustav.

Rad na izgradnji Ustava je Madison nastavio i kao zastupnik u prvim sazivima američkog Kongresa. Godine 1790. su na njegovu inicijativu doneseni amandmani, koji utemeljuju ljudska i građanska prava u SAD, poznati kao *Bill of Rights*.

Sredinom 1790-ih je Madison, odbacio svoje federalističke stavove te se priključio novostvorenoj Demokratsko-republikanskoj stranci na čelu s Thomasom Jeffersonom, koja se bila zalagala za slabu centralnu vlast i prava država. Kada je Jefferson 1801. godine izabran za predsjednika, Madison je postao njegov državni sekretar.

Jefferson i Madison su, kao poklonici revolucije, iz ideoloških razloga podržavali Francusku u tadašnjem sukobu s Velikom Britanijom, te držali kako će zahvaljujući britanskoj zauzetosti u Evropi moći američkoj federaciji priključiti Kanadu.

Madison je 1808. godine izabran za predsjednika, a njegov mandat je bio obilježen sve većom eskalacijom napetosti s Britancima, te pripremama američke javnosti za ono što je tada bilo poznato kao *Rat gospodina Madisona*. Osim u sjeveroistočnim državama, teško pogođenim ekonomskim embargom protiv Britanije, taj je rat stekao veliku popularnost te je Madison glatko izabran za drugi mandat 1812. godine.

Međutim, Madison je, slično kao i Jefferson, iz ideoloških razloga smatrao da SAD kao demokratska država ne smiju imati snažnu stajaću vojsku ili ratnu mornaricu. To je SAD skupo koštalo kada je rat konačno izbio te se ispostavilo da se mlada država ipak nije u stanju nositi s britanskom vojnom i pomorskom moći. Amerikanci su u ratu doživjeli teške poraze, ali je pobjeda u bitci u New Orleansa - izvojevana 15 dana nakon sklapanja mirovnog sporazuma - Madisonu, njegovoj stranci i budućim američkim historičarima omogućila da taj fijasko predstave kao blistavu pobjedu.

Kraj mandata je Jefferson proveo nastojeći spriječiti Kongres da odobri izgradnju cesta, kanala i drugih objekata te na taj način ustanovi federalnu vlast na račun država-članica.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država 1809. - 1817.** | Nasljednik:
 |
| **Thomas Jefferson 1801. - 1809.** | **James Monroe 1817. - 1825.** |
# John Quincy Adams

Predsjednik SAD James Quincy Adams
**John Quincy Adams** (11.7. 1767. - 23.2. 1848.) je bio američki diplomat, političar i državnik, najpoznatiji po tome što je izabran kao 6. po redu predsjednik SAD.

John Quincy Adams je rođen kao sin američkog političara i budućeg predsjednika Johna Adamsa, koga je kao dijete pratio po diplomatskim misijama u Evropi. Tamo je mladi John Quincy stekao obrazovanje i vrijedno iskustvo temeljem koga će i sam započeti diplomatsku karijeru.

Slično kao i njegov otac, Adams je bio članom Federalističke stranke, te je kao takav izabran u Senat 1803. godine. Međutim, s tom strankom se razišao te se priključio Demokratsko-republikanskoj stranci predsjednika Thomasa Jeffersona.

Adams je diplomatsku karijeru nastavio nakon isteka senatskog mandata, te sudjelovao u pregovorima koji su doveli do sporazuma u Ghentu i završetka anglo-američkog rata 1814. godine. Kao državni sekretar i bliski suradnik predsjednika Jamesa Monroea, Adams se smatra jednim od ko-autora Monroeve doktrine.

Pred kraj Monroeva predsjednikovanja se dotada neprikosnovena Demokratsko-republikanska stranka počela raspadati na nekoliko frakcija, pa se na izborima 1824. godine pojavilo četvorica kandidata. Nijedan od njih u elektorskom kolegiju nije osvojio potrebnu većinu, pa je o predsjedniku odlučio Kongres SAD. John Quincy Adams je, nakon odustanka Henryja Claya, uspio osigurati nužnu većinu i pobijediti glavnog protukandidata Andrewa Jacksona. Clay je poslije postao Adamsov državni sekretar, što je Jacksona nagnalo da Adamsa optuži za korupciju. Adams je ostao upamćen kao posljednji predsjednik izabran na taj način.

Adams se kao predsjednik počeo udaljavati od jeffersonovskih principa o slaboj centralnoj vlasti, te počeo zalagati za veću ulogu federacije u svakodnevnom životu građana SAD. Zbog toga je postao jednim od vođa novostvorene Nacionalne republikanske stranke, ali njegova nastojanja da izgradi ceste, kanale i drugu infrastrukturu nisu zaživjeli.

Adams pozira za fotografiju godine 1848. - nedugo prije svoje smrti. To je prva fotografija jednog američkog predsjednika.
Godine 1828. je Adamsa na izborima pobijedio Jackson kao kandidat nove Demokratske stranke.

Adams je nakon poraza prekinuo dotadašanju tradiciju bivših predsjednika koji su se nakon odlaska s funkcije bili prestajali baviti politikom. Kao predstavnik Nacionalne republikanske stranke je izabran u Zastupnički dom Kongresa i tamo ostao do svoje smrti.

Adams se pred kraj života počeo zalagati za ukidanje ropstva u SAD, a godine 1841. je pred Vrhovnim sudom branio pobunjene afričke robove s broda *Amistad*.

Adamsov sin Charles Francis Adams je nastavio porodičnu tradiciju te se i sam bavio politikom.

Adams je poznat kao prvi američki predsjednik čiji je lik zabilježen na fotografiji.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država 1825. - 1829.** | Nasljednik:
 |
| **James Monroe 1817. - 1825.** | **Andrew Jackson 1829. - 1837.** |
# William Jennings Bryan

| William Jennings Bryan
 |
| --- |
|  |
|

---

41. Državni tajnik Sjedinjenih Država
 |
| Mandat 5. ožujka 1913. – 9. lipnja 1915.
 |
| Predsjednik
 | Woodrow Wilson
 |
| Prethodnik
 | Philander C. Knox
 |
| Nasljednik
 | Robert Lansing
 |
|

---

 |
| Rođenje
 | 19. ožujka 1860.  Salem, IL, Sjedinjene Države |
| Smrt
 | 26. srpnja 1925.  Dayton, TN, Sjedinjene Države |
| Politička stranka
 | Demokratska stranka
 |
| Supružnik
 | Mary Baird Bryan
 |
| Zanimanje
 | odvjetnik
 |
| Vjera
 | prezbiterijanac
 |
|

---

Potpis
 |
|  |

**William Jennings Bryan** (Salem, Illinois, 19. ožujka 1860. - Dayton, Tennessee, 26. srpnja 1925.) je bio jedan od vodećih američkih političara od 1890ih pa do svoje smrti 1925. godine. Bio je domimantna ličnost liberalnog ogranka Demokratske stranke i trostruki predsjednički kandidat (1896., 1900. i 1908.). Kratko je bio član Predstavničkog doma iz Nebraske te, u razdoblju od 1913. do 1915., 41. Državni tajnik Sjedinjenih Država u kabinetu predsjednika Wilsona te se zalagao za pacifistički pristup Svjetskom ratu. Bryan je bio odani prezbiterijanac, zagovornik narodne demokracije te oštar protivnik zlatnog standarda, banaka i željeznica. Tijekom 1890ih, bio je vodeći zagovornik politike nevezanog srebra, mirotvorac, prohibicionist te oštar protivnik darvinizma na temelju vjerskih uvjerenja. Njegov duboki glas i mnogobrojna putovanja donijeli su mu status jednog od najuglednijih govornika i predavača svog doba. Zbog svoje vjere u mudrost običnog puka, dobio je nadimak **"Veliki pučanin"**.

Na tijesnim izborima 1896. i 1900. porazio ga je William McKinley, ali je Bryan svejedno zadržao kontrolu u stranci. Sa svojih preko 500 govora održanih 1896., Bryan je započeo tradiciju predsjedničke turneje po državi, u periodu kada su kandidati ostajali kod kuće. Tijekom svoje tri kampanje, osovine istih bile su politika slobodnog srebra 1896., antiimperijalizam 1900. i antitrustovska politika 1908., kojom je pozvao demokrate da se bore protiv trustova i banaka i prihvate antielitističke ideje republikanizma. Iako ga je Wilson 1913. postavio za Državnog tajnika, predsjednikovi oštri stavovi prema Njemačkoj nakon torpediranja *Lusitanije* prisilili su Bryana da 1915. podnese ostavku iz protesta. Nakon 1920ih, Byran je bio oštar zagovornik prohibicije te gorljiv protivnik darvinizma i evolucije, ponajviše na poznatoj parnici protiv Johna Thomasa Scopesa. Pet dana nakon završetka slučaja, Bryan je umro u snu.