Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Škotska

**Škotska** (engl. i škot. *Scotland*, škotgel. *Alba*) je nacija na severozapadu Evrope i jedna od konstitutivnih država Ujedinjenog Kraljevstva. Zemlja zauzima sjevernu trećinu ostrva Britanskih otoka i dijeli kopnenu granicu na jugu sa Engleskom, a ograničena je Sjevernim morem na istoku, Atlantikom na sjeveru i zapadu te Sjevernim prolazom i Irskim morem na jugozapadu.

Kraljevina Škotska je bila nezavisna država do 1. maja 1707., kada je na osnovu Zakona o Uniji ušla u zajednicu sa Kraljestvom Engleskom i tako formirala Kraljevinu Veliku Britaniju.

## Geografija

### Gradovi

Šest gradova poredanih po broju stanovnika:

* Glasgow
* Edinburgh - glavni grad
* Aberdeen
* Dundee
* Inverness
* Stirling

### Administrativna podjela

* Vijeće grada Aberdena
* Aberdeenshire
* Angus
* Argyll i Bute
* Clackmannanshire
* Dumfries i Galloway
* Vijeće grada Dundeea
* Istočni Ayrshire
* Istočni Dunbartonshire
* Istočni Lothian
* Istočni Renfrewshire
* Comhairle nan Eilean Siar(Vanjski Hebridi)
* Vijeće grada Edinburgha
* Falkirk
* Fife
* Vijeće grada Glasgowa
* Highland
* Inverclyde
* Midlothian
* Moray
* Sjeverni Ayrshire
* Sjeverni Lanarkshire
* Orkney
* Perth i Kinross
* Renfrewshire
* Scottish Borders
* Shetland
* Južni Ayrshire
* Južni Lanarkshire
* Striling
* Zapadni Dunbartonshire
* Zapadni Lothian

### Vodeni putovi

* **Najveće rijeke**:
	+ Clyde, Dee, Don, Forth, Tay, Tweed, Spey, ...
* **Firthovi**:
	+ Solway, Clyde, Cromarty, Dornoch, Forth, Lorne, Moray, Tay
* **Fjordovi**:
	+ Loch Linnhe, Loch Fyne, Loch Long, Loch Etive, Loch Sunart, Loch Nevis, Loch Hourn, Loch Broom, Loch Eil
* **Najveća jezera**:
	+ Loch Ness, Loch Lomond, Loch Lochy, Loch Morar, Loch Tay, Loch Rannoch, Loch Awe, Loch Shiel, Loch Maree, Lake of Menteith
* **Kanali**:
	+ Kaledonijski kanal, Crinan, Forth - Clyde, Union Canal
		- Falkirk Wheel

## Politika

## Jezik

Većina Škota govori i služi se svakodnevno engleskim, raširen je i škotski, a najmanje se govori škotsko-gelski jer ga gotovo isključivo govore po Highlandsu i Vanjskim Hebridima koji imaju malo stanovnika.

## Kultura

Najpozntiji književnik Škotske je Walter Scott, a pjesnik Robert Burns, svjetsku slavu stekao je i Robert Louis Stevenson.

## Nacionalni simboli

Škotska je širom svijeta poznata po whiskyju, kiltovima (suknjama za muškarce) od tartana, klanovima i Highlandskim velikim gajdama (škotsko-gelski *a' phìob mhòr*). Nacionala biljka je čkalj.

## Ekonomija

## Zanimljivosti

### Životinje

* ovca Dolly
* Nessie, čudovište iz Loch Nessa
* zlatni retriver
* vidi: Fauna Škotske

### Blagdani

* Burns night (25. siječnja)
* Hogmanay (Nova Godina)
* Tartan Day (6. travnja)
* Sveti Andrej (30. studenog)

### Izumi

* bankomat
* poštanska marka
* telefon
* televizor
* bicikl s pedalama
* pneumatska auto-guma

### Muzika

* gajde
* škotski narodni ples

### Poznati Škoti

* vidi Lista Škota

## Vjera
# Irci

**Irci** je izraz koji se u najširem smislu koristi za stanovnike Irske, bilo otoka, bilo Republike, a u užem smislu označava pripadnike keltske etničke grupe kojoj je postojbina Irska, te koji dijele zajedničku irsku kulturu.

Zbog važne uloge koju su igrali u historiji Velike Britanije te stvaranju njenog kolonijalnog imperija, koji je uključivao buduće države Commonwealtha i SAD, Irci su jedna od najrasprostranjenijih i najbolje poznatih etničkih grupa na svijetu.

Po vjeri su uglavnom katolici, a manji dio protestanti. Ta je podjela imala bitnu ulogu u historiji Irske i dan-danas se održava kroz sukob u Sjevernoj Irskoj.

Većina Iraca se služi engleskim, a relativno mali dio irskim jezikom.

## Vanjske veze

* Irish surname origins Arhivirano 2008-07-24 na Wayback Machine-u
* Y-chromosome variation and Irish origins (PDF File) Arhivirano 2006-06-23 na Wayback Machine-u (Nature, March 2000)
* The Longue Durée of Genetic Ancestry: Multiple Genetic Marker Systems and Celtic Origins on the Atlantic Facade of Europe October 2004 Arhivirano 2006-05-08 na Wayback Machine-u
* A discussion board for Irish expatriates, Irish descendants and Irish people alike, specifically South East Ireland Arhivirano 2022-03-31 na Wayback Machine-u
* Muhammad Ali Irish Heritage
* [1] Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
* [2]
* Scotchirish.net: "Pioneers". Discussion on disproportionate census numbers of Irish and Scotch-Irish Americans. [3] Arhivirano 2010-06-14 na Wayback Machine-u
* The Irishmen Fanlisting Arhivirano 2021-07-30 na Wayback Machine-u
* Genetic study that links the Irish to Basques [4]
* Origins of the Irish Arhivirano 2006-09-26 na Wayback Machine-u
# Afroamerikanci

**Afroamerikanci** ili **Afrički Amerikanci** je izraz koji se danas u SAD službeno koristi kako bi opisao stanovnike crne boje kože, odnosno potomke crnih robova dovedenih u Sjevernu Ameriku između 17. i 19. vijeka.

Izraz, koga je prvi koristio crni nacionalistički vođa Malcolm X, nastoji zamijeniti izraz "crnci" (engleski: *Blacks*) koji se u dijelu tadašnje crnačke zajednice smatrao jednako uvredljivim kao "negro" i "obojani". Izraz je, umjesto po rasi, američke crnce trebao identificirati prema regiji odakle potječu njihovi preci i tako ih u izjednačiti s etničkim skupinama unutar američke nacije kao što su Italoamerikanci ili Portorikanci.

Prema podacima američkog Ureda za popis stanovništva u SAD živi 37,1 milion Afroamerikanaca, koji čine 12,9 % ukupnog stanovništva. Od toga njih 58,4 %, prema rezultatima popisa iz 2000. godine, žive na američkom Jugu. No, 88 % svih Afroamerikanaca također žive u velikim gradovima, tako da u nekima od njih, kao Gary, Detroit, Atlanta, Memphis i Washington DC, čine većinu.

Izraz "Afroamerikanci" se 1990-ih, u doba "političke korektnosti", odomaćio u američkoj javnosti i ušao u službenu upotrebu. No, istovremeno je izazivao dosta kontroverze, s obzirom da njegova upotreba može izazvati cijeli niz nesporazuma i nedoumica.

Tako se izraz koristi isključivo za osobe crne boje kože, te se ne primjenjuje na Amerikance bijele kože koji su ili emigrirali iz Afrike ili im odatle potječu preci (Berberi, Afrikaneri).

Istovremeno se taj izraz koristi za svaku osobu crne boje kože koja živi na teritoriju SAD, bez obzira da li ona pripada nekoj specifičnoj etničkoj skupini kao što su Jamajčani ili Haićani.

Nadalje, sam izraz "Afroamerikanci" se ponekad koristi i za cjelokupno crno stanovništvo oba američka kontinenta.

Izraz "Afroamerikanac" se preko holivudskih filmovima i drugih proizvoda američke popularne kulture proširio na ostatak svijeta, gdje je postao sinonim izrazu "crnac", te se ponekad koristi i za osobe koje nemaju nikakve direktne veze s Afrikom ili Amerikom.
# Virginia

*Za ostale upotrebe, pogledajte Virginia (razvrstavanje).*

**Virginia**
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
| **Nadimak:Old Dominion* |
|  |
| **Glavni grad** | Richmond
 |
| **Najveći grad** | Virginia Beach
 |
| **Guverner** | Ralph Northam
 |
| **Službeni jezik** | engleski
 |
| **Površina** | 110.862 km²
 |
|  - **Kopno** | 102.642 km²
 |
|  - **Voda** | 8.220 km²
 |
| **Stanovništvo (2000.)** |
|  - **Broj** | 7.196.750
 |
|  - **Gustoća** | 64//km²
 |
| **Proglašenje saveznom državom SAD-a** |
|  - **Datum** | 25.6. 1788.
 |
|  - **Poredak** | 10.
 |
| **Vremenska zona** | Eastern: UTC-5/-4
 |
| **Geografska širina** | 36°31'N - 39°37'N
 |
| **Geografska dužina** | 75°13'W - 83°37'W
 |
| **Širina** | 320 km
 |
| **Dužina** | 690 km
 |
| **Visina** |  |
|  - **Najviša** | 1746 m
 |
|  - **Najniža** | 29 m
 |
| **Kratice** |
|  - **Poštanska** | VA
 |
|  - **ISO 3166-2** | US-VA
 |
| **Internet stranica** | www.virginia.gov
 |

**Commonwealth Virginia** (nazvan po engleskoj kraljici Elizabeti I, poznatoj po nadimku *Virgin Queen* ili *Djevičanska kraljica*) je jedna od prvotnih trinaest kolonija - preteče današnjih SAD koje su se pobunile britanske vladavine u doba rata za nezavisnost. Smještena je na američki Jug ali se nekada geografski smješta u Srednjoatlantske države. Predstavlja jednu od četiri američke federalne države koja koristi izraz commonwealth u svom nazivu. Virginia je bila prvi dio američkog kontinenta koga su stalno naselili Englezi.

Virginia je poznata kao "Majka predsjednika", jer je bila rodno mjesto osmorici američkih predsjednika: (Georgeu Washingtonu, Thomasu Jeffersonu, Jamesu Madisonu, Jamesu Monroeu, Johnu Tyleru, Zacharyju Tayloru, Williamu Henryju Harrisonu i Woodrowu Wilsonu), više nego ijedna druga država. Četvorica od prvih pet predsjednika su bila iz Virginije, te sedam od prvih dvanaest.

Virginia je također poznata kao "Majka država", jer su dijelovi originalne kolonije postali Kentucky, Indiana, Illinois i Zapadna Virginia kao i neki dijelovi Ohioa.
# Industrija

**Industrija** je grana privrede koja zahteva veću količinu prirodnih resursa i izvora energije da bi se dobio krajnji proizvod. Industrija zahteva velike količine početnih ulaganja kapitala, pre nego što počne da se realizuje dobit.

Najuspešnija industrijska preduzeća u datom sektoru su najčešće ili preduzeća osnovana izrazito velikim kapitalom, ili preduzeća inovatori, koja su prva osvojila neku novu tehnologiju, proces ili tržište.

Industrija je postala ključni sektor proizvodnje u evropskim i severnoameričkim zemljama tokom industrijske revolucije, koja je izmenila pređašnje merkantilne i feudalne ekonomije kroz niz velikih tehnoloških napredaka kao što je izum parne mašine. Industrijske zemlje su zauzele kapitalistički ekonomski kurs. Železnica i parobrodi su omogućili jeftin prevoz roba do ranije praktično nedostupnih udaljenih tržišta, i omogućili privatnim firmama zgrtanje velikog bogatstva. Nakon industrijske revolucije, oko jedne trećine svetske ekonomske proizvodnje je dolazilo iz industrijskog sektora - što je veći udeo od udela poljoprivrednog sektora, ali danas je uslužni (takozvani tercijarni) sektor razvijeniji od industrijskog.
# Automobil

Karl Benzov model automobila iz 1894. godine
**Automobil** je motorno vozilo s karoserijom raznih oblika postavljenom na dvije osovine s četiri kotača, a većinom se koristi za prijevoz putnika. Razgovorno se automobil najčešće naziva **auto**, a vrlo rijetko se koristi i **samovoz**, što je doslovni prijevod tuđice "automobil".

Razvoj današnjih automobila je počeo 1886. godine u Njemačkoj. Prvi automobil je konstruirao i napravio Karl Benz, 3. jula 1886. u Mannheimu. Kratko nakon toga su i Gottlieb Daimler i Wilhelm Maybach u blizini Stuttgarta kao i Siegfried Marcus u Beču proizveli svoje verzije automobila.

## Povezano

* Popis proizvođača automobila
* Klasifikacija automobila

## Vanjske veze

* Auto dictionary Arhivirano 2007-01-22 na Wayback Machine-u.
* Automobil - web site, online magazin, Šabac Arhivirano 2016-10-13 na Wayback Machine-u
* Russian Car Market, July 2006.
* NHTSA.gov Arhivirano 2007-01-08 na Wayback Machine-u.
* Automobile Information at MadeHow.com - Background, History, Raw Materials, Design, The Manufacturing Process, and Quality Control.
* Wikicars.org
* Automuseum Dr. Carl Benz, Ladenburg/Germany
* Bertha Benz Memorial Route
# Južnjački pravni centar za siromašne

|  |
| --- |
|  |
|  |
| Naziv
 | Pravni centar južnog siromaštva
 |
| Osnovan
 | 1971.
 |
| Zemlja
 |
 |
| Osnivači
 | Moris Dis Džo Levin
 |
| Sedište
 | Montgomeri (Alabama)
 |
| Zvanična stranica
 | www.splcenter.org/
 |

**Južnjački pravni centar za siromašne** (engleski: *Southern Poverty Law Center*, **SPLC**) je američka neprofitna organizacija za građanska prava. Postala je međunarodno poznata po svojim pravnim pobedama protiv grupa belih supremacista, pravnom zastupanju žrtava grupa za širenje mržnje i monitoringu ovih grupa. Centar takođe organizuje edukativne programe čiji je cilj promocija tolerancije.

Centar klasifikuje kao grupe za širenje mržnje one organizacije koje omalovažavaju ili napadaju cele društvene grupe, pripisujući im atribute koji su van njihove kontrole.

Centar su 1971. osnovali Moris Dis i Džo Levin. Centar se u početku fokusirao na sudske predmete u kojima su tražili odštetu za žrtve maltretiranja raznih ekstremnih grupa, prvenstveno Kju-kluks-klana i drugih grupa belih supremacista, a vremenom se počeo baviti i drugim pitanjima, kao što su rasna segregacija i diskriminacija i odvojenost države i crkve.

Centar ne prihvata vladina sredstva, niti naplaćuje svoje usluge klijentima. Takođe ne uzima ni udeo u sudski dodeljenim nadoknadama njegovim klijentima. Njegov rad se finansira isključivo donacijama, iako su same donacije i finansiranje centra predmet kontroverzi.

## Reference

## Literatura

* Finkelman, Paul (2006). *Encyclopedia of American Civil Liberties*. Routledge. str. 1500-. ISBN 978-0-415-94342-0.
* Dees, Morris, and Steve Fiffer. 1991. *A Season for Justice: The Life and Times of Civil Rights Lawyer Morris Dees*. New York: Charles Scribner's Sons. ISBN 0-684-19189-X
* Dees, Morris, and Steve Fiffer. 1993. *Hate on Trial: The Case Against America's Most Dangerous Neo-Nazi*. New York: Villard Books. ISBN 0-679-40614-X.
* Fleming, Maria, ed. 2001. *A Place At The Table: Struggles for Equality in America*. New York: Oxford University Press in association with the Southern Poverty Law Center
* Hall, Dave, Tym Burkey and Katherine M. Ramsland. 2008. *Into the Devil’s Den*. New York: Ballantine. ISBN 978-0-345-49694-2.
* Day, Katie (January 21, 2010) "Southern Poverty Law Center Arhivirano 2014-03-28 na Wayback Machine-u". Encyclopedia of Alabama online

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
* „Hatewatch“, Zvanični sajt/blog
* „Intelligence Report“, Zvanični sajt Arhivirano 2010-02-02 na Wayback Machine-u
* „Tolerance.org“, Zvanični sajt
# Građanska prava

**Građanska prava** su zakonski regulirana prava, koja jedna država ustupa članovima svojega naroda (svojim građanima). Građanska prava u demokratskim državama uključuju primjerice pravo glasovanja i sva druga osnovna prava ali ne i ljudska prava (jer se ona ne odnose samo na  *građane u državi*).

Građanskia prava se odnose u cjelini na ona prava, koja utječu na odnos između pučanstva i države, a manje na međusobni odnos između stanovnika.

Građanska prava čine zajedno s ljudskim pravima, osnovne zakone.
Polazna točka za građanska prava je državljanstvo i zalaganje za zajednicu i za sudjelovanje primjerice na općinskim izborima ili na državnoj razini.

## Povezano

* Građansko pravo

## Vanjske veze

* Gradanska prava u svijetu (engleski)
* Civil Rights Digital Library Arhivirano 2009-04-02 na Wayback Machine-u (engleski)
# Magnolija

**Magnolija** se može odnositi na

* Magnolia, Iowa
* Magnolia, Arkansas
* Magnolia, Delaver
* Magnolia, Illinois
* Magnolia, Minnesota
* Magnolia, Mississippi
* Magnolia, New Jersey
* Magnolia, Ohio
* Magnolia, North Carolina
* Magnolia, Texas
* Magnolia, Kentucky
# Srednji zapad

| Srednji zapad Midwest |
| --- |
| Karta američkog Srednjeg ZapadaKarta američkog Srednjeg Zapada
 |
|  |
| **Država** |  SAD
 |
|  |
| **Stanovništvo** |
|  - **Područje utjecaja** | 65 377 684
 |
|  |

**Srednji zapad** (engleski: *Midwest*, kojiput i *Middle West* ili *North Central States*) je jedna od četiri geografskih regija Sjedinjenih Američkih Država.

## Geografija

U toj

* Sjeverna Dakota
* Wisconsin.

Ona se prostire od Velikih jezera na istoku duž kanadske granice do Velike nizine na zapadu. Fizički se da podjeliti na dva dijela na Sjeverozapadne teritorije ili Stari sjeveozapad i Veliku nizinu.

## Historija i karakteristike

Sjeverozapadne teritorije postale su dio Sjedinjenih Američkih Država - 1783. nakon Američke revolucije a Velika nizina - 1803. nakon Kupnje Louisiane.
Velika nizina ostala je do danas prvenstveno poljoprivredni kraj, dok se Sjeverozapadna teritorija razvila i u vrlo značajnu industrijsku regiju, zbog velikih količina ugljena, željeza, nafte, vapnenca i ostalih ruda.

## Reference

## Vanjske veze

* *Middle West* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
# Jugozapad Sjedinjenih Američkih Država

Države američkog jugozapada su označene tamnocrveno, a države koje se ponekad uključuju u tu regiju s tamnocrvenim crtama.
**Jugozapadne Sjedinjene države** (poznate kao **Američki Jugozapad** ili jednostavno **Jugozapad**) je regija zapadne Sjedinjene Države, toplije od sjevernih država te suše od istočnih država; stanovništvo je rjeđe i, zahvaljujući relativno velikom broju Meksikanaca i Indijanaca etnički raznolikije od susjednih područja. Unutar regije se nalazi **Pustinjski Jugozapad** koga uglavnom čine Arizona i Novi Meksiko. Texas i Oklahoma se općenito smatraju dijelom Jugozapada, dok se Colorado, Utah i Nevada nešto rjeđe.
# Nova Engleska

| Nova Engleska New England |
| --- |
| **Nadimak:** New Englander, Yankee
 |
| **Država** |  SAD
 |
| **Savezna država** |  Connecticut  Maine  Massachusetts  New Hampshire  Rhode Island  Vermont
 |
|  |
| **Površina**  |
|  - **Ukupna** | 186 458.8 km²
 |
|  |
| **Stanovništvo** (2010.)
 |
|  - **regija** | 14 444 865
 |
|  |
| Karta
 |
| Pozicija regije na karti Sjedinjenih Američkih Država Pozicija regije na karti Sjedinjenih Američkih Država |

**Nova Engleska** (engleski: *New England*) je jedna od regija Sjedinjenih Američkih Država na sjeveroistoku zemlje.
Ona se prostire preko 6 američkih saveznih država; Maine, Vermont, New Hampshire, Massachusetts, Connecticut i Rhode Island. Najveći grad regije, njen ekonomski i kulturni centar je Boston.

## Geografija

*Nova Engleska* leži duž obala Atlanskog oceana, sa zapada graniči sa američkom saveznom državom - New York, a sa istoka i sjevera sa kanadskim provincijama Novi Brunswick i Quebec.

*Nova Engleska* ima površinu od 186 458.8 km² i 14 444 865 stanovnika (popis 2010.).

## Historija

Ime joj je dao engleski pomorac John Smith, koji je 1614. ispitivao njene obale za neke londonske trgovce.

*Nova Engleska* je bila jedna od prvih destinacija, u kojoj su osnovana stalna naselja kolonista u i to od strane engleskih puritanaca u 17. vijeku, koji su bježali od vjerskih progona. Njihova upornost i snažna želja za samoupravom, dovela je do tog da su njihova naselja imala vrlo rano demokratski izabrana vijeća, koja su relativno nezavisno upravljala svojim područjima. Oni su iz svojih vjerskih razloga, također vjerovali u obrazovanje pa su među prvima osnivali škole za djecu, ali i institucije višeg obrazovanja; Harvard, Yale.

Izoliranost od matične zemlje, natjerala ih da se oslone na svoje snage, pa su uskoro postali dobri brodograditelji, i preuzeli pomorski promet i trgovinu sa metropolom. Njihova samoživost rezultirala je da se tu rodio pokret koji je doveo do Američke revolucije i nezavisnosti Sjedinjenih Američkih Država krajem 18. vijeka.

Prvi su prihvatili industrijsku revoluciju i snabdjevali Sjevernu Ameriku industrijskom robom onog vremena; odjeća, obuća, satovi i alati. U *Novoj Engleskoj* se rodio abolicijski pokret koji je nakraju doveo do Američkog građanskog rata i ukidnja ropstva.
Sve do polovice 19. vijeka *Nova Engleska* je pretežno bila naseljena protestantima, ali je nagli razvoj industrije naveo velik broj emigranata iz Irske i Istočne Evrope da se nasele po gradovima *Nove Engleske* tako da danas ima jako puno katolika.

## Reference

## Vanjske veze

* *New England* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

* Connecticut
* Maine
* Massachusetts
* New Hampshire
* Rhode Island
* Vermont
# Velika jezera

*Ne treba miješati sa Velika jezera (Afrika).*

| Velika jezera *The Great Lakes*  |
| --- |
| Fotografija Velikih jezera iz svemira |
| Lokacija |
| Položaj | Sjeverna Amerika |
| Države |  Kanada  SAD |
| Hidrografija |
| Površina | 245 047 km² |
| Volumen | 22 662 km³ |
| Aps. visina | 75 - 183 m |
| Dubina | 64 - 406 m |
| Hidrologija |
| Odljev | Rijeka Saint Lawrence |

**Velika jezera**, ili Velika jezera Sjeverne Amerike, su skupina jezera na granici Sjedinjenih Američkih Država i Kanade. Površinom su najveća skupina slatkovodnih jezera na svijetu, a sastoje se od jezera Superior, Michigan, Huron, Erie i Ontario.

Imaju površinu od 245 047 km².

Nakon što su sistemom kanala povezani s Atlantikom i rijekom Mississippi predstavljaju jednu od najvažnijih saobraćajnih arterija Sjeverne Amerike i svijeta.

## Vanjske veze

* Bibliography on Water Resources and International Law Arhivirano 2011-02-09 na Wayback Machine-u See **Great Lakes; St. Lawrence River and Seaway**. Peace Palace Libray
* Council of Great Lakes Governors
* Great Lakes Information Network
* Great Lakes Commission
* EPA: Great Lakes National Program Office
* Environment Canada—Ontario Region: Our Great Lakes Arhivirano 2006-10-03 na Wayback Machine-u
* Midwest Lakes Policy Center Arhivirano 2008-05-14 na Wayback Machine-u
* International Joint Commission
* The Nature Conservancy's Great Lakes Program
* EPA's Great Lakes Atlas
* CBC Digital Archives - Troubled Waters: Pollution in the Great Lakes