Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Peter Cushing

| Peter Cushing |
| --- |
|  |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Peter Wilton Cushing (1913-maja-26)26. maja 1913. Kenley, London, Engleska |
| Smrt | 11. augusta 1994. (dob: 81) Canterbury, Kent, Engleska |
| Supružnik | Violet Helen Beck (1943– 1971) |
| Opus |
| Djelatni period | 1940 - 1989 |

**Peter Wilton Cushing**, OBE (26. maj 1913 – 11. august 1994.) bio je engleski filmski glumac, najpoznatniji po brojnim nastupima u hororima studija Hammer Films, gdje je tumačio likove baruna Frankensteina i dr. Van Helsinga, često imajući za protivnika lik kojeg je tumačio njegov najbolji prijatelj Christopher Lee. Osim te uloge je poznat i kao Winston Smith u prvoj televizijskoj adaptaciji znamenitog Orwellovog romana *1984* te Dr. Who u istoimenoj seriji filmova 1960-ih. Mlađim generacijama je poznat kao Grand Moff Tarkin u prvom filmu iz serijala *Ratovi zvijezda* iz 1977. godine.

## Filmografija

* *The Man In The Iron Mask (1939)*
* *Laddie (1940)*
* *Vigil in the Night* (1940)
* *A Chump at Oxford* (1940)
* *Women in War* (1940)
* *The Howards of Virginia* (1940) (van špice)
* *Dreams* (1940)
* *They Dare Not Love* (1941) (van špice)
* *Hamlet* (1948)
* *Pride and Prejudice (1952)*
* *Moulin Rouge* (1952)
* *The Curse of Frankenstein* (1957)
* *The Abominable Snowman Of The Himalayas* (1957)
* *The Horror of Dracula* (izdan u UK kao *Dracula*) (1958)
* *The Revenge of Frankenstein* (1958)
* *The Mummy* (1959)
* *The Hound of the Baskervilles* (1959)
* *John Paul Jones* (1959)
* *The Brides of Dracula* (1960)
* *The Hellfire Club* (1960)
* *Cash On Demand* (1961)
* *The Evil of Frankenstein* (1964)
* *The Gorgon* (1964)
* *Dr. Terror's House of Horrors* (1965)
* *Dr. Who and the Daleks* (1965)
* *She*(1965)
* *Island of Terror* (1966)
* *Daleks - Invasion Earth 2150 AD* (1966)
* *Frankenstein Created Woman* (1967)
* *The Torture Garden* (1967)
* *Blood Beast Terror* (1967)
* *Corruption* (1968)
* *Frankenstein Must Be Destroyed* (1969)
* *Incense for the Damned* 1970
* *Scream and Scream Again* (1970)
* *The Vampire Lovers* (1970)
* *The House That Dripped Blood* (1971)
* *Twins of Evil* (1971)
* *Tales From The Crypt (1972)*
* *Dracula AD 1972* (1972)
* *Fear In The Night* (1972)
* *Dr. Phibes Rises Again* (1972)
* *Asylum* (1972)
* *From Beyond the Grave* (1973)
* *The Creeping Flesh* (1973)
* *The Satanic Rites of Dracula* (1973)
* *Horror Express* (1973)
* *Shatter* (1974)
* *The Beast Must Die* (1974)
* *Frankenstein and the Monster from Hell* (1974)
* *The Legend of the 7 Golden Vampires* (1974)
* *Legend of the Werewolf* (1975)
* *The Ghoul* (1975)
* *At the Earth's Core* (1976)
* *Star Wars Episode IV: A New Hope* (1977)
* *Shock Waves* (1977)
* *The Uncanny* (1977)
* *A Tale of Two Cities* (TV) (1980)
* *House of the Long Shadows* (1983)
* *The Masks of Death* (1984)
* *Top Secret!* (1984)
* *Biggles: Adventures in Time* (1986)

## Vanjske veze

* Peter Cushing na sajtu IMDb
* Overview of Peter Cushing as Sherlock Holmes at Baker Street Dozen
* Peter Cushing at FindaGrave
# 1984 (opera)

1984 je opera za koju je muziku napisao američki dirigent i kompozitor Lorin Maazel, a libreto napisali J. D. McClatchy i Thomas Meehan na temelju istoimenog romana Georgea Orwella. Premijerno je prikazana 3. maja 2005. u londonskom teatru Royal Opera House u Covent Gardenu. Za nju je karakteristično, da je suprotno opernim konvencijama, uloga protagonista Winstona Smitha predviđena za bariton, dok je uloga antagonista O'Briena dana tenoru. Većina britanskih kritika opere je negativna, dok su strani kritičari bili nešto blagonakloniji.

## Vanjske veze

* Official website
# The Guardian

| The Guardian |
| --- |
|  |
| Naslovnica *Guardiana* 5. 5. 1821. |
| Tip | dnevne novine |
| Format | cijeli (1821–2005), berliner (2005–2018), kompakt (od 2018) |
| Vlasnik | Guardian Media Group |
| Urednik | Alan Rusbridger |
| Osnivanje | 1821. |
| Politička orijentacija | lijevi centar  |
| Jezik | engleski |
| Cena | 1 £ |
| Sedište | Kings Place, 90 York Way, London N1 9GU |
| Tiraž | 335.615 |
| ISSN | 0261-3077 |
| Službeni website | www.guardian.co.uk |

The Guardian  (do 1959. godine poznat pod nazivom The Manchester Guardian) su britanske dnevne novine koje izdaje Guardian Media Group. Osnovane su godine 1821. godine, a predstavljaju jedinu britansku novinu čiji je vlasnik fondacija (Scott Trust).

Uz dnevne novine postoji i specijalno tjedno izdanje *The Guardian Weekly*, koje osim sažetaka članaka iz *The Guardiana* sadrži i članke iz sestrinskog lista *The Observer*, te recenzije prethodno objavljene u *The Washington Postu*, odnosno prevedene iz francuskog *Le Mondea*.

*The Guardian* je u januaru 2009. imao dnevni tiraž od 358.844 primjeraka, iza *The Daily Telegrapha* i *The Timesa*, ali ispred *The Independenta*. Website *The Guardiana* (guardian.co.uk) je jedan od najposjećenijih websiteova na engleskom jeziku.

## Reference

## Vanjske veze

* Guardian.co.uk
* Founding of the Manchester Guardian Arhivirano 2009-02-02 na Wayback Machine-u
# Univerzitet Stanford

| Univerzitet Stanford |
| --- |
| Stanford University |
|  |
| Historija |
| Moto | Die Luft der Freiheit weht (nemački) |
| Moto (sh.) | Vetar slobode piri |
| Osnivač | Kalifornija |
| Osnivanje | 1891. |
| Administracija |
| Akademsko osoblje | 2,279 |
| Admin. osoblje | 15,314 |
| Studenti |
| Broj studenata   – dodiplomci   – diplomci | 17,246 (jesen 2021.) 7,858 (jesen 2021.) 9,388 (jesen 2021.) |
| Lokacija |
| Sedište   – savezna država   – država |  Kalifornija  SAD |
| Službene stranice |
| www.stanford.edu |

**Univerzitet Stanford** (engleski: *Stanford University*, španski: *Universidad Stanford*, službeno Univerzitet Leland Stanford Junior skraćeno **Stanford**) je privatni istraživački univerzitet u Stanfordu, Kalifornija u Sjedinjenim Državama. Kampus zauzima 3.310 hektara zemlje što ga čini jedim od najvećih u Sjedinjenim Američkim Državama, a instituciju pohađa preko 17.000 studenata. Stanford se široko smatra jednim od najprestižnijih univerziteta na svetu.

Univerzitet su 1885. osnovali bivši guverner Kalifornije i senator Liland Stanford i njegova supruga Džejn Lejtrop Stanford , kao uspomenu na njihovog sina Lilanda Stanforda mlađeg koji je umro od tifusa u Evropi nekoliko nedelja pre šesnaestog rođendana. Liland Stanford je bogatstvo stekao kao železnički tajkun. Prvi studenti upisani su 1891. godine kao sekularna institucija koja je upisivala i muške i ženske studente i studentice. Univerzitet Stanford se finansijski borio nakon smrti Lelanda Stanforda 1893. godine, a ponovo nakon što je veći deo kampusa oštećen u zemljotresu u San Francisku 1906. godine. Nakon Drugog svetskog rata, prorektor Stanforda Frederick Terman inspirisao je i podržao preduzetništvo kako bi izgradili samodovoljnu lokalnu industriju, koja će kasnije biti poznata kao Silicijska dolina.

Univerzitet je organizovan oko sedam škola na istom kampusu: tri škole koje obuhvataju 45 akademskih departmana na preddiplomskom nivou, kao i četiri profesionalne škole koje se fokusiraju na diplomske programe prava, medicine, obrazovanja i biznisa. Univerzitet takođe ima i vlastitu think tank instituciju za javnu politiku, Hoover Institut. Studenti se takmiče u 36 sportova, a univerzitet je jedna od dve privatne institucije u Diviziji I FBS Pac-12 konferencije. Do 26. maja 2022. godine, Stanford je osvojio 131 NCAA ekipno prvenstvo, više od bilo kog drugog univerziteta, i dobio je NACDA Directors' Cup 25 godina zaredom, počevši od 1994-1995. Pored toga, do 2021. godine, studenti i alumni Stanforda osvojili su najmanje 296 olimpijskih medalja, uključujući 150 zlatnih i 79 srebrnih medalja.

Do aprila 2021. godine, 58 dobitnika Nobelove nagrade, 29 dobitnika Turingove nagrade i 8 dobitnika Fieldsove medalje bilo je povezano sa Stanfordom kao studenti, alumni, fakultetsko osoblje. Pored toga, Stanford je posebno poznat po svom preduzetništvu i jedan je od najuspešnijih univerziteta u privlačenju finansiranja za startapove.

## Reference

## Povezano

* Akreditacija institucija za visoko obrazovanje u SAD-u

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
* Stanford University Wiki Arhivirano 2011-08-28 na Wayback Machine-u
# Školska knjiga

|  |
| --- |
| **Školska knjiga d.d.** |
| Tip
 | dioničko društvo
 |
| Osnovana
 | Zagreb, NR Hrvatska, FNRJ (1950)
 |
| Sjedište
 | Zagreb, Hrvatska
 |
| Ključni kadrovi | Ante Žužul (predsjedatelj) |
| Industrija | izdavaštvo |
| Proizvodi | knjige časopisi udžebnici |
| Prihod | 260 mil. HRK (2007) |
| Zaposlenika | 290 |
| Web-sajt | skolskaknjiga.hr |

**Školska knjiga** jedna je od najvećih izdavačkih kuća u Hrvatskoj. Sjedište joj je u Zagrebu.

## Historija

Utemeljena je 1950. godine. Do sredine '90-ih imala je i monopolistički status u izdavanju školskih udžbenika, koji su i danas glavna djelatnost ove tvrtke.

## Poznati suradnici

* dr vet. med. Ratimir Orban, višegodišnji stručni i tehnički urednik za izdanja veterinarske i humane medicine, kemije i biologije

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
# Cambridge University Press

| Cambridge University Press |
| --- |
| Logo CUP-a |
| Matično društvo | Univerzitet u Cambridgeu |
| Status | aktivan |
| Osnovano | 1534. |
| Osnivač | Henrik VIII |
| Matična država |  Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Sjedište |  Cambridge, Engleska |
| Distribucija | međunarodna |
| Tip publikacija | knjige i naučni časopisi |
| Tematika | humanističke i društvene nauke, inženjerstvo i tehnologija, engleski jezik, obrazovanje, itd. |
| Prihod | 261,700.000 ₤ |
| Web-stranica | www.cambridge.org |

**Cambridge University Press** (akr. **CUP**) je međunarodni akademski nakladnik iz Ujedinjenog Kraljevstva odnosno izdavački odjel Univerziteta u Cambridgeu. Osnovan je 1534. od strane engleskog kralja Henrika VIII i predstavlja najstariju svjetsku izdavačku kuću. Glavna stručna područja na koje se fokusira su humanističke i društvene nauke, inženjerstvo i tehnologija, engleski jezik, obrazovanje i slično. Početkom 2010-ih Cambridge University Press imao je urede u više od 40 država svijeta i izdavao je preko 50.000 naslova godišnje što ga čini drugim najvećim izdavačem nakon Oxford University Pressa.

## Povezano

* Oxford University Press
* Edinburgh University Press

## Vanjske veze

* (`en`) Službene stranice izdavača Cambridge University Press
# Thomas Pynchon

| Thomas Pynchon |
| --- |
| Biografske informacije |
| Rođenje | 8. maja 1937.  (1937-05-08) Glen Cove, New York |
| Nacionalnost | američko |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | novelist i romanopisac |
| Opus |
| Književni pravac | postmodernizam |
| Književne vrste | Eksperimentalna književnost menipejska satira crna komedija historijska fikcija science fantasy detektivska fikcija Hardboiled |

Thomas Pynchon (1955)
**Thomas Ruggles Pynchon, Jr.** (8.5. 1937) je američki pisac iz New Yorka, poznat po dugim i složenim proznim djelima. Potekao je s Long Island i proveo dvije godine u ratnoj mornarici prije nego što je diplomirao engleski jezik na Univerzitetu Cornell. Nakon što je objavio nekoliko novela krajem 1950-ih i početkom 1960-ih, započeo je rad na romanima po kojima je danas najpoznatiji: *V.* (1963), *The Crying of Lot 49* (1966), *Gravity's Rainbow* (1973), *Vineland* (1990), *Mason & Dixon* (1997) i *Against the Day* (2006).

Pynchona mnogi čitatelji i kritičari smatraju jednim od najboljih suvremenih pisaca. Dobitnik je MacArthurove stipednije kao i Nacionalne književne nagrade, a često ga se naziva kandidatom za Nobelovu nagradu za književnost. I beletristička i publicistička djela koriste različite stilove i pokrivaju širok dijapazon tema, uključujućči historiju, nauku i matematiku. Pynchon je također poznat po tome što izbjegava osobni publicitet: postoji malo fotografija koje su dostupne javnosti, a od 1960-ih je njegova lokacija i identitet čest predmet spekulacija i glasina.

## Vanjske veze

* "Thomas Pynchon and the myth of invisibility" Arhivirano 2009-10-02 na Wayback Machine-u: a review of *Against the Day* in the TLS, December 1st, 2006.
* The Thomas Pynchon Wiki
* Official UK publisher's site Arhivirano 2008-04-16 na Wayback Machine-u
* The Ancestry of Novelist Thomas Pynchon Arhivirano 2008-03-02 na Wayback Machine-u
* HyperArts Pynchon Pages Arhivirano 2005-11-25 na Wayback Machine-u
* Discussion group for *Against the Day*
* *Against the Day* Blog
* *Lineland: Mortality and Mercy on the Internet's Pynchon-L@Waste.Org Discussion List* Arhivirano 2021-02-08 na Wayback Machine-u by Jules Siegel, Christine Wexler, et al.
* Literary Encyclopedia biography
* Prüfstand 7 Information about the movie featuring scenes from *Gravity's Rainbow*
* (`de`) Pynchon Index Arhivirano 2009-07-26 na Wayback Machine-u
* The Pynchon-L mailing list Arhivirano 2021-03-11 na Wayback Machine-u
* Daily Telegraph article with Pynchon letter Arhivirano 2008-04-20 na Wayback Machine-u
* *Pynchon Notes Arhivirano 2008-05-14 na Wayback Machine-u,* a journal operated by Miami University in Oxford, Ohio
* pynchonoid.blogspot.com
* San Narciso Pynchon Page, hosted in Claremont, California, "a town that looks a lot, in fact, like San Narciso"
* Spermatikos Logos Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
* (`pl`) Tęcza Grawitacji ('Gravity's Rainbow') Arhivirano 2008-03-07 na Wayback Machine-u, a Polish Pynchon site
* Pynchonesque Arhivirano 2011-10-16 na Wayback Machine-u, art inspired by Thomas Pynchon
# Oxford University Press

| Oxford University Press |
| --- |
| Logo OUP-a |
| Matično društvo | Univerzitet u Oxfordu |
| Status | aktivan |
| Osnovano | 1586. |
| Matična država |  Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Sjedište |  Oxford, Engleska |
| Distribucija | međunarodna |
| Tip publikacija | knjige i naučni časopisi |
| Broj zaposlenih | 6000 |
| Web-stranica | www.oup.org |

**Oxford University Press** (akr. **OUP**) je međunarodni akademski nakladnik iz Ujedinjenog Kraljevstva odnosno izdavački odjel Univerziteta u Oxfordu. Najstarije knjige na univerzitetu štampane su još 1478. godine, a sama kompanija osnovana je 1586. uz odobrenje engleskog vladarskog dvora na čelu s Elizabetom I i predstavlja drugu najstariju izdavačku kuću u svijetu, nakon Cambridge University Pressa. Krajem 19. vijeka OUP se počeo širiti i prvi međunarodni ured otvoren je New Yorku (1896.), a potom u Kanadi (1904.), Australiji (1908.), Indiji (1912.) i Južnoj Africi (1914.). Početkom 2010-ih Oxford University Press je izdavao oko 110,000.000 štampanih primjeraka godišnje što ga čini najvećom svjetskom izdavačkom kućom.

## Povezano

* Cambridge University Press
* Edinburgh University Press

## Vanjske veze

* (`en`) Službene stranice izdavača Oxford University Press
# Aerodromska pista Jedan

**Aerodromska pista Jedan** (engleski: *Airstrip One*) je službeni naziv za jednu od provincija fiktivne države Oceanije u Orwellovom romanu *1984*, a gdje se odigrava cjelokupna radnja. Pod njenom teritorijom se podrazumijeva Engleska, odnosno Britanija, a sjedište joj je London.

Aerodromska pista Jedan predstavlja najistureniju od svih teritorija Oceanije, s obzirom da se s druge strane La Manchea nalazi kontinentalna Evropa koja pripada Euraziji. U romanu je objašnjeno da je Britanija, kao i druge evropske zemlje, bila izložena strahovitim nuklearnim razaranjima za vrijeme revolucija i građanskih ratova 1950-ih koji su doveli do stvaranja tri svjetske supersile. Grad Colchester je u potpunosti uništen, a protagonist Winston Smith, koji je u to vrijeme bio dječak, ima nejasna sjećanja na razaranja i gomile izbjeglica u mladosti.

Aerodromska pista Jedan je opisana kao izuzetno sumorno mjesto, koje se još nije oporavilo od ratnih razaranja i nad čijim osiromašenim i potpuno obespravljenim stanovništvom vlada totalitarni režim stranke Ingsoc koristeći brutalnu represiju te "sirovu" ali efikasnu propagandu. U romanu je sugerirano da je Aerodromska pista Jedan dobila ime zbog politički motiviranog geografskog preimenovanja. London i drugi gradovi su povremeno izloženo napadima raketnih bombi iz susjedne Eurazije.

Većina stručnjaka smatra kako je Orwellov opis Aerodromske piste Jedan u mnogo čemu temeljen na njegovim vlastitim iskustvima i opažanjima svakodnevnog života Britanije u drugom svjetskom ratu.

Kao i mnogi izrazi iz romana, *Aerodromska pista Jedan* je ušla u širu upotrebu. To se prvenstveno odnosi na kontekst britanske politike nakon drugog svjetskog rata, te je postao popularan među kritičarima Posebnog odnosa između Ujedinjenog Kraljevstva i SAD. Nazivajući Britaniju "Aerodromskom pistom Jedan" oni obično napadaju britanske vlade da su radi održavanja dobrih odnosa sa SAD pod parolom spremni žrtvovati kako britanske interese, tako i prava i dobrobit britanskih građana, a što od Britanije na kraju čini najobičnijeg američkog vazala, satelitsku državu ili koloniju. 1980-ih se u tom kontekstu izraz koristio za Britaniju pod Margaret Thatcher kada je za vrijeme hladnog rata stvoren čvrst savez sa Ronaldom Reaganom. 2000-ih se koristio za Britaniju pod Tonyjem Blairom, kada je pod parolom rata protiv terorizma stvoren savez sa Georgeom W. Bushem.
# Dvomisao

**Dvomisao** (engleski: *doublethink*) je filozofski i lingvistički koncept koga je engleski pisac George Orwell izložio u svom romanu *1984*. Njime je, kroz teoriju i praksu fiktivne države Oceanije, opisao sposobnost neke osobe da istovremeno prihvaća dva stava koji su međusobno isključivi. Prema Orwellu, dvomisao omogućava totalitarnim režimima nalik na onaj u romanu da opstaju kroz svjesnu laž koja se istovremeno prihvaća kao neupitna istina.

Primjer dvomisli u romanu su nazivi glavnih državnih ministarstava koji predstavljaju suprotnost njihovih djelatnosti; tako Ministarstvo mira vodi stalni rat, a Ministarstvo istine kroz propagandu bezočno laže.

## Povezano

* Velika laž

## Vanjske veze

* "From 1984 to One-Dimensional Man.." by Douglas Kellner
* Commentary by Karen von Hardenberg of *The Trincoll Journal* Arhivirano 2008-12-01 na Wayback Machine-u
# Bratstvo (1984)

**Bratstvo** (engleski: *The Brotherhood*) je fiktivna organizacija u Orwellovom romanu *1984* koja predstavlja pokret otpora prema režimu države Oceanije. S obzirom da je riječ o tajnoj organizaciji, o njoj u romanu ima vrlo malo podataka i nije jasno da li ona uopće postoji ili je, u stvari, proizvod režimske propagande.

Bratstvo, prema navodima režima, čine sljedbenici Emmanuela Goldsteina, jednog od vođa revolucije koji se odmetnuo od Velikog brata i postao državni neprijatelj; pripadnici Bratstva se opisuju kao eurazijski ili istazijski špijuni, saboteri i teroristi, odgovorni za sve nedaće u kojima se nalaze stanovnici Oceanije; od građana se očekuje da kao doušnici prijavljuju svake osobe za koju se sumnja da bi mogla biti član Bratstva.

Protagonist Winston Smith upoznaje O'Briena, člana Uže partije za koga pretpostavlja da bi mogao biti član Bratstva. Kada se te pretpostavke pokažu ispravnima, O'Brien mu odaje da je uistinu član Bratstva, ali objašnjava da je riječ o organizaciji koja ima izuzetno malen broj članova, s obzirom da je zbog sveprisutne i svemoćne Policije misli nužno očuvati maksimalnu tajnost i spriječiti da uhapšeni članovi izdaju svoje drugove. Među članovima kola knjiga *Teorija i praksa oligarhijskog kolektivizma* čiji je autor sam Goldstein, i koja detaljno objašnjava pravu prirodu i metode vladanja režima. O'Brien tvrdi kako je glavni zadatak Bratstva preživljavanje i rast, tek da će trebati "generacije" da Bratstvo ojača do te mjere da bi srušilo Partiju. Kasnije se ispostavlja da je O'Brien, u stvari, sve vrijeme bio režimski agent provokator, odnosno da fama o Bratstvu zapravo služi Policiji misli da locira, a potom eliminira neprijatelje režima.

Korištenje Bratstva od strane Policije misli ima sličnosti sa stvarnim događajima, odnosno fiktivnom antisovjetskom organizacijom MOCR koju je kao dio operacije Trest 1920-ih organizirala sovjetska tajna policija OGPU kako bi u SSSR namamila i tamo likvidirala antisovjetske emigrante.
# Dobromisao

**Dobromisao** (engleski: *Goodthink*) je koncept koji je engleski pisac George Orwell izložio u svom romanu *1984* kao okvir misli koji je dozvoljen podanicima fiktivne države Oceanije. Oni su dužni imati stavove i misli koje su u skladu s ideologijom vladajućeg režima; svaki izlazak iz tog okvira predstavlja zlomisao koji nekoga čini državnim neprijateljem. Sama riječ je dio novogovora koji se koristi u romanu.

Ponekad se u ironičnom smislu koristi za stavove koje u nekom društvu iznose *dobromisleći* pojedinci.
# Zlomisao

**Zlomisao** (engleski: *Thoughtcrime*; novogovor: *crimethink*) ili, slikovito, **misaoni delikt**, je koncept ilegalne misli koji je prvi upotrijebio engleski pisac George Orwell kao dio zapleta svog znamenitog romana *1984*. U njemu totalitarni vlastodršci fiktivne države Oceanije nastoje kontrolirati ne samo djela i riječi, nego i misli svojih podanika, što za cilj ima gušenje bilo kakvog potencijala za pobunu. U tu je osnovana Policija misli, organ Ministarstva ljubavi zadužen za suzbijanje svake "zločinačke" misli. Roman sugerira da su psihologija i tehnologija u Oceaniji toliko razvijeni, a podanici putem teleekrana stalno i temeljito nadzirani, da se na temelju nesvjesnih gesta, pokreta i refleksa stručnjaci i operativci Ministarstva mogu predvidjeti da li neki pojedinac ima potencijala biti "državni neprijatelj" ili ne.

Kao i mnogi drugi koncepti, tako je i zlomisao ušao u širu upotrebu, te se najčešće koristi za pežorativni termin kojim se označavaju ili ismijavaju negativne ili pretjerane reakcije na osobe koje iznose nonkonformističke, antiestablišmentske ili nepopularne stavove.

## Povezano

* Verbalni delikt
* Slobodna volja
* Cenzura

## Reference

## Vanjske veze

* Cunningham & Cunningham, Inc. "*Thought Crime*".
* The Essayist, "*Hate Crime Premise*" July 24, 1998.
* Evenson, Brad, "*Looking for thoughtcrime to crimestop*". National Post, February 8, 2003.
* Peabody, Michael "Thought & Crime," Liberty Magazine, March/April 2008.
* Reuters, "*Thoughtcrime a Reality Arhivirano 2004-10-11 na Wayback Machine-u: U.S. Toughens Child Pornography Law*". October 2, 1996.
* *Guardian* report: MPs criticise lock-up plan for mentally ill. July 25, 2000.
* New York Post, "*Wannabe jihadist sentenced for 27 years in prison*". March 3, 2012.
# Dva minuta mržnje

**Dva minuta mržnje** (engleski: *Two Minutes Hate*) je naziv za fiktivni javni ritual opisan u Orwellovom romanu 1984. Opisan je kao svakodnevna javna manifestacija prilikom koje se građani Oceanije okupljaju ispred javnih teleekrana te promatraju prizor državnog neprijatelja Emmanuela Goldsteina i vojnika jedne od dviju suparničkih supersila (Eurazije i Istazije) na što reagiraju javnim iskazivanjem mržnje. U romanu je objašnjeno kako Dva minuta mržnje imaju istu svrhu kao i godišnja manifestacija Tjedna mržnje - kanalizirati osobne frustracije i nezadovoljstvo širokih dijelova stanovništva prema vanjskom neprijatelju i tako otkloniti opasnost po režim.

Iako se izraz prvenstveno vezuje uz Orwellov roman, njegovo je porijeklo nešto starije, i datira iz prvog svjetskog rata kada su britanski mediji satirički komentirali njemačku propagandu, prije svega onu u kojoj se poticala mržnja prema Britaniji.

## Povezano

* Minut šutnje

## Reference
# Sedmica mržnje

**Tjedan** ili **sedmica mržnje** (engleski: *Hate Week*) je naziv za fiktivni godišnji period javnih manifestacija opisan u Orwellovom romanu *1984*. U njemu građani države Oceanije - prolovi i članovi Vanjske partije - sudjeluju u masovnim manifestacijama u kojima se kroz skandiranje parola, pjevanje pjesama i nošenje trasnparenata iskazuje mržnja prema državni neprijateljima, bilo unutrašnjim, bilo vanjskim. Prema navodima romana, takve se manifestacije obično održavaju kasnog ljeta.

U romanu je objašnjeno da takva manifestacija služi u iste svrhe kao svakodnevni javni ritual poznat kao Dva minuta mržnje.

Kao i drugi izrazi iz romana, i on je ušao u rječnike. Prvi je put korišten kako bi se, na pežorativan način, opisala slične javne manifestacije u SSSR-u i drugim državama Istočnog bloka na samom početku hladnog rata.

## Napomene