# Jezik

*Za ostale upotrebe, pogledajte Jezik (razvrstavanje).*
**Jezik** je sistem gestikulacije, gramatike, znakova, glasova, simbola, ili reči, koji se koristi za prikaz i razmenu koncepata (tj., za komunikaciju), ideja, značenja i misli. Može se zamisliti kao "semantički kod". Proučavanje jezika kao koda se zove lingvistikom, koju je kao akademsku disciplinu u tom obliku uveo Ferdinand de Sosir. Oni koji govore ili na druge načine koriste jezik smatrani su (od strane samoproglašenih lingvista) delom te jezičke teorijsko-lingvističke zajednice.

## Ljudski jezici

Neophodno je razlikovati "stvarni", upotrebni jezik od standardnog, zvaničnog. Standardni jezik postoji dok postoji podržavajuća politička struktura, dok upotrebni jezik od takvih struktura (uslovno) ne zavisi. Standardni jezik je usko vezan za političke i etničke prilike, dok upotrebni jezik nije; iako se ne može sporiti njihov međusobni uticaj.

Najrečitiji primer za ovo je južnoslovenski jezički prostor: od Crnog mora na istoku do Alpa na zapadu i od južne Mađarske na severu do severne Grčke na jugu. Na tom prostoru postoji četiri upotrebna jezika (bugarski, makedonski, srpskohrvatski i slovenački) uz kojih se policentrični srpskohrvatski podijelio na četiri standardizirane varijante proglašene zvaničnim jezicima svojih političkih struktura - bosanski, crnogorski, hrvatski i srpski. Sa druge strane, postoji jedan jedini dijalekatski kontinuum: pomerajući se od istoka prema zapadu i od severa prema jugu Balkana – između dva susedna mesta se neće pronaći do te mere značajna dijalekatska razlika da bi se ta dva mesta mogla definisati kao naseobine u kojima se koriste različiti jezici.

Standardni bugarski jezik je zasnovan na istočnim dijalektima bugarskog jezičkog prostora, dok je standardni srpski jezik zasnovan na zapadnim dijalektima srpskog jezika. Govornici zapadnih bugarskih dijalekata i govornici istočnih srpskih dijalekata *de facto* govore istim jezikom i među njima ne postoji gotovo ni najmanje nerazumevanje. Za razliku od njih, iako se načelno mogu razumeti, govornici ova dva standardna jezika imaće poprilično teškoća u sporazumevanju. Iako su u pitanju znatno manji prostori, slična je stvar i sa razlikom između hrvatskog jezika i slovenačkog jezika, ali i, svakog ponaosob, bugarskog i srpskog jezika prema makedonskom jeziku.

Stvari postaju znatno bizarnije kada se uporede čak i standardi četiri zvanična jezika nastala na osnovu srpskohrvatskog jezika. Čak i između standarda srpskog, crnogorskog, bosanskog ili bošnjačkog i hrvatskog jezika ne postoje razlike koje bi ih lingvistički odvojile u različite jezike. Ipak, politički i etnički osećaj govornika tih jezika je takav da se oni poistovećuju samo sa normom jezika svog etniciteta, odnosno države.

Zato je bitno shvatiti da je standardni jezik politička a ne lingvistička kategorija, dok se lingvisti bave osobinama i standardnog i upotrebnog jezika. Za duži opis ove problematike, treba pogledati dvije odrednice: u jednom slučaju savremeni dijalekat, u drugom onakav kakvim su ovu problematiku videli lingvisti iz devetnaestog veka Avgust Šlajher.

Koncepti Ausbausprache-a, Abstandsprache-a, i Dachsprache-a su korišćeni za stvaranje jasnijih razlika između jezika i dijalekata.

### Lingvistika

*Osnovni članak: lingvistika*

Lingvistika detaljno proučava različite teorijske perspektive ljudskih jezika. Članak *lingvistika* je koristan za kao uvodni članak o jeziku.

### Jezička taksonomija

*Osnovni članak: jezičke grupe i jezici*

Svetski jezici su podeljeni u porodice koje imaju sličnosti. Neke od jezičkih grupa su: indoevropski jezici, afroazijatski jezici, sinotibetanski jezici.

### Veštački jezici

*Osnovni članak: veštački jezik*

Najpoznatiji veštački jezik, zvan esperanto stvorio je L. L. Zamenhof. Esperanto je skup različitih elemenata različitih jezika, a bio je zamišljen kao jezik koji bi trebalo lako da se nauči.

Drugi pisci, kao što je J. R. R. Tolkin, napravili su fantastične jezike zbog literature, lingvistike ili iz ličnih razloga. Ha primer, jedan od Tolkinovih jezika zove se kvenija, a predstavlja dijalekat vilovnjačkog jezika. Taj jezik ima svoju azbuku (tengvar) i izgovor prema jeziku germanolikih ljudi.

## Životinjski jezici

*Osnovni članak: životinjski jezik* (Životinjski-nemušti jezik)

Iako se termin "životinjski jezik" koristi, najveći broj istraživača se slaže u tome da životinjski jezici nisu tako složeni i izražajni kao ljudski. Neki drugi istraživači govore da postoji značajna razlika koja deli ljudske jezike od komunikacije među životinjama, kao i da osnovni principi tih komunikacija nisu u vezi.

Druti istraživači kažu da postoji kontinuitet između komunikacionih metoda svih životinja. Gotovo svi istraživači se slažu da je ljudski jezik složeniji nego komunikacija među životinjama. Više o komunikaciji među ostalim životinjama pogledajte na Projektu "Životinjska komunikacija" (na engleskom).

## Formalni jezici

*Osnovni članak: formalni jezik*

Matematika i računarske nauke koriste veštačke entitete zvane formalnim jezicima (uključujući programske jezike i jezike za označavanje). Ovi jezici često predstavljaju nizove karaktera uzglobljenih u neku vrstu kombinacije formalne gramatike i semantike.

## Informacije o jezicima i pismima na Vikipediji

* srpski jezik
* latinski jezik
* grkliš
* veštačko pismo
* Česte sintagme na različitim jezicima je članak koji može biti zanimljiv putnicima.
* Lingvistika možda postaje najbolji uvodni članak o jezicima u Vikipediji.
* Spisak jezika, standard ISO 639
* Osnovna lingvistička poglavlja
* Vikipedijini linkovi vezani za jezik (spisak referentnih spiskova iz liste referentnih tabela.)

## Prirodni jezici

### Glavne jezične grupe

#### Grupe Afrike i jugozapadne Azije

* afroasijski (hamitosemitski) jezici
* nigerokonški jezici
* nilosaharski jezici
* khojsanski jezici

#### Grupe Evrope, sjeverne, zapane i južne Azije

* indoevropski jezici
* kavkazski jezici
* altajski jezici
* uralski jezici
* dravidski jezici

#### Grupe istočne i južne Azije i Pacifika

* sinotibetski jezici
* austroasijski jezici
* austroneski (malajsko-polinezski) jezici
* australski jezici
* papuanski jezici

#### Grupe Amerike

* jezici američkih Indiana
* tupijski jezici
* eskimačko-aleutski jezici

---

#### Predložene jezičke nadgrupe

* uralsko-altajski jezici
* protopontik
* Nadgrupe, koje bi uključivale indoevropske jezike
	+ euroasijska
	+ nostraticki jezik
	+ protosvjetski jezik

#### Kreolski jezici, pidgin i trgovački jezici

* Chinook žargon
* havajska kreolština
* haitská kreolština
* kriol
* Tok Pisin

### Izolovani jezici

### Znakovni jezici

### Ostali priridni jezici

* Ugroženi jezici
* Mrtvi jezici

## Neprirodni jezici

Ostali jezici neprirodnoga porijekla

* izgrađeni jezici
* programski jezici

## Povezano

* vulgarizmi
* glasovni parovi
* govorna terapija
* drugi jezik
* Etnolog, koji daje poprilično kompletan spisak jezika, mesta, naroda i genetskih veza
* imenovanje
* istorijska lingvistika
* jezička politika
* jezičko obrazovanje
* mrtav jezik
* neseksistički jezik
* obmana i manipulacija
* opšta semantika
* ortografija
* pravopis
* prevod
* psiholingvistika
* Sapir-Vorfova hipoteza
* semantika
* simbolička komunikacija
* spisak visokih jezičkih obrazovnih ustanova
* učenje jezika pomoću računara (istorijski pregled)
* filozofija jezika
* filologija
* fonologija
* formalni jezik

## Vanjske veze

* Mark Rosenfelder's Metaverse daje koristan spisak od oko 4000 jezika i dijalekata (grupisanih po vezana), a mogu se naći i brojevi od jedan do deset na svakom od tih jezika
* Muzej jezika
* *Etnolog*, katalog svetskih jezika
* LingoTeach Arhivirano 2005-02-07 na Wayback Machine-u, oruđe za učenje jezika licencirano pod Gnuovom opštom javnom licencom
* Zvukovi životinja na različitim jezicima
* Distribucija jezika na Internetu
* Arhiva govornih akcenata Arhivirano 2008-08-21 na Wayback Machine-u
* Kolekcija pesama ptica Arhivirano 2004-07-04 na Wayback Machine-u donosi mnoge vrste ptičijih pesama

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Language** |
|  | Potražite natuknicu jezik u Wikirječniku, slobodnom rječniku. |