Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Organizacija

**Organizacija** je društveni ustroj kojim se postižu neki zajednički ciljevi, a koji kontroliše svoje vlastitie performanse, te koji ima neke granice, koje ga odvajaju od okoline. Sama riječ potiče od grčke riječi *ὄργανον* (organon), koja znači *alat*. Termin se koristi i u govornom i u načnom jeziku.

Organizacija je višeznačni termin, čija upotreba bez poznavanja sadržaja pojmova na koje se odnosi može dovesti do zabluda i nesporazuma. Osnovna četiri značenja pojma "organizacija" su:

* realni objekat, sistem socijalnih elemenata i relacija između njih - entitet;
* skup aktivnosti koje su preduzete sa ciljem da se uspostave takve funkcionalne relacije između elemenata objekta koje će omogućiti efikasno ostvarivanje svrhe njegovog postojanja - delatnost;
* rezultat usklađivanja odnosa unutar nekog objekta koji odražava njegovu strukturu i dinamičke osobine - atribut;
* skup pravila, zakonitosti i metoda čija upotreba omogućuje skladno oblikovanje i efikasno funkcionisanje objekata - naučna disciplina

U nauci o društvu, orgnanizacije se proučavaju u nekoliko disciplina, najčešće u sociologiji, ekonomiji, političkim naukama, psihologiji i menadžmentu.

## Povezano

* Birokracija
* Poslovna organizacija
* Koalicija
* Kooperativnost
* Međunarodna organizacija
* Nevladina organizacija
* Servisna organizacija
* Veličina grupa, organizacija i zajednica
* Strateški menadžment
* Strateška ogranizacija
* Teroristička organizacija
* Virtualna organizacija
* Volonterske asocijacije
* Planinarska drustva

### Relevantni spiskovi

* Spisak organizacija za zaštitu okoliša
* Spisak trgovinskih zajednica
* Spisak organizacija
# Festival

Duborez seoskog festivala iz 1609.
**Festival** je naziv koji u najširem smislu označava javnu svečanost ili seriju svečanosti koja se redovno održava u nekom gradu ili lokaciji, te je posvećena određenom aspektu života. U prošlosti su festivali bili pretežno vjerskog karaktera (svetkovine), odnosno posvećeni određenom božanstvu, da bi kasnije dobili i sekularni sadržaj, pa tako danas imamo festivale piva kao što je Oktoberfest u Münchenu, muzičke festivale kao Splitski festival ili filmske festivale kao Filmski festival u Cannesu.

Sadržaj festivala ovisi o povodu, mjestu i vremenu, pa tako može uključivati vjerske obrede, gozbe, izložbe, kazališne i filmske predstave, odnosno sportska natjecanja. Sudionici festivalskih natjecanja često znaju dobivati prestižne festivalske nagrade.

## Povezano

* Procesija
* Karneval
* Fiesta
* Fešta
* Woodstock Festival
# Investicija

**Investicija** je pojam s nekoliko povezanih značenja u ekonomiji i financijama. U najširem smislu riječi, investicija je akumulacija u sadašnjosti s nadom dobitka u budućnosti.

U makroekonomiji, ukupne (agregatne) investicije su jedna od komponenata bruto domaćeg proizvoda. U izračun BDP-a ulaze samo nefinancijske investicije. Investicije su promjenama najpodložniji dio BDP-a. Prema makroekonomskoj teoriji, investicije (I) moraju biti uravnotežene s ukupnom štednjom (S) **S = I**.

**S** = PS (osobna štednja) + GBS (bruto štednja poduzeća) + GS (državna štednja)

**I** = Bi (bruto investicije) + X (neto izvoz)

**Ni** (neto investicije) = Bi (bruto investicije) - A (amortizacija)
BI=Ak+A
# Odnosi s javnošću

Novinari i snimatelji na promociji udruge zviždača "Pomak" (na slici: Josip Vitez, Adrijana Cvrtila, Viktor Šimunić, Maja Đerek), Novinarski dom, Zagreb, 20. 2. 2022
**Odnosi s javnošću** (en. *public relations - PR*) su naučna disciplina koja stvara i održava reputaciju, s ciljem da se ostvari razumevanje i podrška, kao i da se utiče na mišljenja i ponašanja ciljanih javnosti. Odnosi sa javnostima su takođe planirani i stalni posao stvaranja i održavanja dobre volje (en. *goodwill*), kao i međusobnog razumevanja između organizacije (ili pojedinca) i ciljanih javnosti.

## Povezano

* Marketing
* Brend
* Organizacija
* Preduzeće
* Menadžment

## Vanjske veze

* Engleski institut za odnose s javnošću
* Društvo Srbije za odnose s javnošću Arhivirano 2017-05-16 na Wayback Machine-u
# Wikimedijina ostava

Wikimedia Commons
|  |
|  snimak ekrana naslovnice Wikimedia Commonsa |
| URL
 | commons.wikimedia.org |
| Komercijalan? | Ne |
| Tip
 | Repozitorij medijâ |
| Registracija | Opcionalna (zahtijevana za postavljanje datoteka) |
| Posednik
 | Wikimedia Foundation
 |
| Autor
 | Wikimedijina zajednica |
| Početak rada | 7. septembra 2004. |
| Alexa rank |  229 (od augusta 2015) |

**Wikimedia Commons** (engl. izg. [ˌwɪkiˈmiːdiə ˈkɑmənz], udomaćeno [ʋikimêːdija kŏmons]) (kraće **Commons**, od engl. *common*: zajedničko dobro, komun) ili prevedeno **Wikimedijin zajednički poslužitelj** ili **Vikimedijinaostava** je online repozitorij slika, zvuka, videa, vektorskih creža, 3D modela, mapa, te raznih grafičkih i drugih medijskih datoteka za slobodnu upotrebu.

Jedan je od najvećih i starijih projekata Wikimedia fundacije. U julu 2013. broj uređenja na Commonsu dosegao je 100 milijuna. Repozitorij je 2024. godine (svoje 20 godine postojanja) imao više od 100 milijuna medijskih datoteka.

Wikimedijin logo izrađen kao mozaik pri obilježavanju milijunte datoteke na serveruZa svaku datoteku na Wikimedia Commons, osoba koja ju je stvorila mora dopustiti svima da je koriste i mijenjaju koliko žele, uključujući tvrtke (vidi Creative Commons). Datoteke s Wikimedia Commonsa mogu se tako upotrebljavati na svim projektima Wikimedije na svim jezicima (ima lokalizacije), uključujući Wikipediju, Wikibooks, Wikivoyage, Wikispecies, Wikisource i Wikinews, te drugdje online (kroz generirani kod) ili preuzeti za izvanmrežnu upotrebu. Wikimedia Commons ima kategorije, koje su skupine datoteka koje imaju nešto zajedničko ili slično. Wikimedia Commons je višejezična web stranica, što znači da se može koristiti na svim jezicima. Međutim, neki dijelovi Wikimedia Commons-a samo su na engleskom, poput naziva kategorija. Meta podatci datoteka se nalaze i unutar njegovih MediaWiki stranica, Wikibase instance za Commons i vežu se na bazu Wikidata.

## Povezano

* Wikimedia Foundation
* Wikipedia

## Reference

## Vanjske veze

* Wikimedia Commons
# Wayback Machine

Logo veb-sajta
**Wayback Machine** (dosl. "mašina za put[ovanje] unazad") digitalna je arhiva svetske mreže (veba) i drugih informacija na internetu. Kreirala ju je Internetska arhiva (engleski: *Internet Archive*), neprofitna organizacija sa sedištem u San Francisku (Kalifornija). Arhivu su osnovali Bruster Kejl i Brus Džilijat, a održava se zajedno sa sadržajima Aleksa interneta (engleski: *Alexa Internet*), kalifornijske podružnice Amazona koja sakuplja komercijalne podatke o veb-saobraćaju. Servis Wayback Machine korisnicima omogućava da vide arhivirane verzije veb-stranica od kako su te stranice izgledale na određeni datum u prošlosti, što sama arhiva naziva "trodimenzionalnim indeksom".

Godine 1996. počelo je arhiviranje keširanih stranica veb-sajtova na veće klastere linuks-čvorova Wayback Machine-a. Arhiva redovno posećuje stranice interneta svakih nekoliko dana, nedelja ili meseci i arhivira nove verzije ukoliko se sadržaj promenio. Namera je da se sadržaj koji bi se inače izgubio kada god se stranica bitno izmeni ili pak zatvori snimi/sačuva i arhivira, jer samim tim što je bila objavljena i što je neko mogao videti kao takvu postoji puno pravo da se i sačuva — pa čak i ako je sadržala neki sporni sadržaj. Velika vizija i konačni cilj je da se arhivira celi internet.

Ime *Wayback Machine* izabrano je kao smešna aluzija na plot-uređaj iz animiranog crtanog filma *The Rocky and Bullwinkle Show*. U jednom od sastavnih delova tog animiranog crtanog filma, *Peabody's Improbable History*, glavni likovi G. Pibodi i Šerman rutinski su koristili vremeplov po imenu WABAC machine (što se izgovara isto kao i *wayback*, vejbek) kako bi svedočili, (ne)učestvovali ili izmenili određene poznate događaje iz prošlosti.

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanični veb-sajt
# May Robson

| May Robson |
| --- |
| u filmu *A Star Is Born* (1937). |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Mary Jeanette Robison (1858-aprila-19)19. aprila 1858. Melbourne, Australija |
| Smrt | 20. oktobra 1942. (dob: 84) Queens, New York, SAD |
| Supružnik | Edward Gore (1880-1883), 3 djece A.H. Brown (1889-1922) |

**May Robson** (19. april 1858 - 20. oktobar 1942) bila je australijska glumica i dramatičarka, koja je uživala reputaciju jedne od najvećih kazališnih zvijezda na prijelazu 19. u 20. vijek. Kasnijim generacijama je poznata zahvaljujući brojnim nastupima u hollywoodskim filmovima 1930-ih, gdje je najčešće tumačila likove starica zlatnog srca. Za film *Lady for a Day* je 1933. bila nominirana za Oscara.

## Djelomična filmografija

* *Pals in Paradise* (1926)
* *The King of Kings* (1927)
* *The Rejuvenation of Aunt Mary* (1927)
* *A Harp in Hock* (1927)
* *Chicago* (1927)
* *Red-Headed Woman* (1932)
* *If I Had a Million* (1932)
* *Strange Interlude* (1932)
* *Men Must Fight* (1933)
* *The White Sister* (1933)
* *Reunion in Vienna* (1933)
* *Dinner at Eight* (1933)
* *Beauty for Sale* (1933)
* *Lady for a Day* (1933)
* *Dancing Lady* (1933)
* *Alice in Wonderland* (1933)
* *Lady by Choice* (1934)
* *Reckless* (1935)
* *Anna Karenina* (1935)
* *Wife vs. Secretary* (1936)
* *A Star Is Born* (1937)
* *The Adventures of Tom Sawyer* (1938)
* *Bringing Up Baby* (1938)
* *Four Daughters* (1938)
* *The Texans* (1938)
* *They Made Me a Criminal* (1939)
* *Daughters Courageous* (1939)
* *That's Right - You're Wrong* (1939)
* *Four Wives* (1939)
* *Irene* (1940)
* *Million Dollar Baby* (1941)
* *Playmates* (1941)
* *Joan of Paris* (1942)

## Izvori

## Vanjske veze

* May Robson na sajtu IMDb
* May Robson na Allmovieu
* May Robson na Internet Broadway Database (`en`)
* May Robson na Find a Grave
* May Robson as a young woman in gown from *The Burr McIntosh monthly, Volume 4 c.1901*
# The Fly (film, 1958)

| The Fly |
| --- |
| originalni poster |
| Režija | Kurt Neumann |
| Producent | Kurt Neumann |
| Scenario | James Clavell |
| Predložak | *The Fly*; autor: George Langelaan |
| Uloge | Al Hedison Patricia Owens Vincent Price Herbert Marshall |
| Muzika | Paul Sawtell |
| Fotografija | Karl Struss |
| Montaža | Merrill G. White |
| Distribucija | 20th Century Fox |
| Premijera | 29. augusta 1958 (1958-08-29) |
| Trajanje | 93 min.  |
| Zemlja |  Sjedinjene Države |
| Jezik | engleski francuski |
| Budžet | $495,000 |
| Bruto prihod | 3,000.000 $ |
| Kronologija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Prethodi:
 | Sl(ij)edi:
 |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Return of the Fly* (1959)
 |

 |

The Fly (srpskohrvatski: *Muha*) je američki science fiction horor film snimljen 1958. u režiji Kurta Neumanna, a koji se danas smatra jednim od klasičnih ostvarenja žanra.

Temelji se na istoimenoj priči britansko-francuskog pisca Georgea Langelaana, a scenario je napisao James Clavell. Naslovni lik, koji tumači Al Hedison je briljantni montrealski naučnik koji je izradio prototip uređaja za teleportaciju te ga eksperimentalno primijenio na sebi, a pri čemu je zajedno sa njim slučajno teleportirana muha sa kojom je izmijenio dio atoma i anatomije, pretvorivši se u čudovište. Radnja se odvija u obliku flashbacka, odnosno kroz nastojanje naučnikovog brata (koga glumi Vincent Price) da dozna zbog čega je naučnikova supruga (koju tumači Patricia Owens) pod istragom za bizarno ubistvo.

Iako je radnja u nekim važnim detaljima bila izmijenjena u odnosu na originalnu priču, The Fly je dobio pohvale od poklonika žanra, kao i od kritičara. Doživio je i priličan komercijalni uspjeh, te je već sljedeće godine snimljen nastavak pod naslovom *The Return of the Fly* iz 1959. godine, a 1965. će biti snimljen i treći film iz serije pod naslovom *Curse of the Fly*. Clavellu je njegov scenaristički rad omogućio nastavak karijere u Hollywoodu, odnosno početak uspješne spisateljske karijere.

Godine 1986. je snimljen istoimeni remake u režiji Davida Cronenberga.

## Uloge

* Al Hedison ... Andre Delambre
* Patricia Owens ... Helene Delambre
* Vincent Price ... Francois Delambre
* Herbert Marshall ... Inspektor Charas
* Kathleen Freeman ... Emma
* Betty Lou Gerson ... Bolničarka Andersone
* Charles Herbert ... Philippe Delambre

## Izvori

## Vanjske veze

* *The Fly* na sajtu IMDb
* *The Fly* na filmskoj bazi podataka TCM
* *The Fly* na Rotten Tomatoes-u (`en`)
# Geografske koordinate

Geografske koordinate na sferi
**Geografske** ili **zemljopisne koordinate** su veličine koje određuju položaj neke točke na Zemljinoj površini, tj. geografska dužina (λ) i geografska širina (φ). Izražavaju se u stepenima (˚), lučnim minutama (') i lučnim sekundama ("). Geografska širina označava se od ekvatora na sjever i jug od 0-90˚, a geografska dužina od početnoga meridijana (Greenwich) na zapad i istok od 1-180˚.
# Hamilton County, Ohio

| Hamilton County, Ohio Hamilton County
 |
| --- |
|  Položaj okruga u saveznoj državi Ohajo |
|  |
| Savezna država | Ohajo
 |
| Sedište |  |
| Godina osnivanja |  |
|  |
| Površina | km²
 |
| Stanovništvo | 802.374 (2010.) |
| Gustina naseljenosti | /km²
 |
|  |
| Veb stranica |  |
| FIPS kod | 39061
 |

**Hamilton County, Ohio** (engleski: *Hamilton County*) je okrug u američkoj saveznoj državi Ohajo.

## Demografija

Prema popisu stanovništva iz 2010. u okrugu je živelo 802.374, što je 42.929 (-5,1 %) stanovnika manje nego 2000. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Grupa** | **2000.** | **2010.** |
| Belci
 | 611.767 (72,4 %)
 | 542.273 (67,6 %)
 |
| Afroamerikanci
 | 198.061 (23,4 %)
 | 205.952 (25,7 %)
 |
| Azijati
 | 13.602 (1,6 %)
 | 16.182 (2,0 %)
 |
| Hispanoamerikanci i Latinoamerikanci
 | 9.514 (1,1 %)
 | 20.607 (2,6 %)
 |
| Ukupno
 | 845.303
 | 802.374
 |

## Reference

## Literatura

* Kane, Joseph and Aiken, Charles (2004). *The American Counties: Origins of County Names, Dates of Creation, and Population Data, 1950-2000*. Scarecrow Press. ISBN 0-8108-5036-2.
* Morris, Richard B. (1996). *Encyclopedia of American History* (Seventh izd.). Collins Reference. ISBN 0062700553.
* Peter C. Mancall, Gary B. Nash, Allan M. Winkler, Charlene Mires, John W. Jeffries, ur. (2009). *Encyclopedia of American History*. Facts on File. ISBN 0816071365.
* Stanley I. Kutler (2002). *Dictionary of American History* (Third izd.). Charles Scribners & Sons. ISBN 0684805332.
* Paul S. Boyer (2001). *The Oxford Companion to United States History*. Oxford University Press. ISBN 0195082095.
* Michael Kazin, Rebecca Edwards, Adam Rothman, ur. (2011). *The Concise Princeton Encyclopedia of American Political History*. Princeton University Press. ISBN 0691152071.

## Vanjske veze

* United States Census Bureau
# Cincinat

**Lucije Kvinkcije Cincinat** (*Lucius Quinctius Cincinnatus*) (519. p.n.e. – 430. p.n.e.?) bio je statorimski političar koji je služio kao konzul godine 460. pne. i diktator godine 458. p.n.e. i 439. p.n.e., a nakon smrti je bio slavljen kao uzor vrline za sva kasnija rimska pokoljenja.

## Politička karijera

Iako ne postoje podaci o njegovom porijeklu, po bogatstvu i razmišljanju Cincinat je spada u bogatiji dio rimskog društva tako da u prvom dijelu političke karijere on se bori protiv povećanja prava siromašnijeg dijela rimskog stanovništva, tj. plebejaca. To razmišljanje je dijelio sa svojim sinom Kvintom koji će 461. godine p.n.e. biti optužen za napade na stranku plebejaca. Kako bi mu sin suđenje dočekao na slobodi, Cincinat daruje novčane garancije koje rezultuju bijegom Kvinta na područje Etruščana i gubitkom većine Cincinatovog bogatstva nakon čega se on povlači na svoju farmu samo da bi s nje bio pozvan da vrši dužnost zamjenskog konzula za 460. godinu p.n.e.

## Diktator

Po završetku mandata Cincinat se ponovno vraća u penziju radeći kao seljak na svojoj farmi sve do rimske vojne katastrofe 468. godine p.n.e. kada se rimska vojska našla pod opsadom naroda Ekve. U ovoj kritičnoj situaciji koristeći tadašnje zakone rimski senat je donio odluku o njegovom postavljanju za diktatora nakon čega su poslali delegaciju do Cincinata pošto je potreban državi. Prihvaćajući dužnost Cincinat je organizirao drugu vojsku, pobjedio Ekve u bici kod Mons Algidusa, zaključio mir i podnio ostavku kako bi se vratio na svoju farmu.

Iz mirnog života rimski senat će ga ponovno pozvati kako bi izvršio svoju dužnost i ponovno postao diktator tokom krize s predstavnikom plebejaca Spurijem Melijem. U svojstvu diktatora Cincinat je pozvao Melija da objasni svoje postupke, a kada je on to odbio 439. p.n.e. bio je osuđen na smrt i pogubljen. Po završetku krize Cincinat je podnio ostavku na položaj diktatora.

## Ugled

Cincinata su Rimljani smatrali jednim od svojih ranih heroja i uzorom rimske vrline i jednostavnosti. Njegovo povlačenje s apsolutne vlasti u trenutku nakon što je kriza prošla se dan-danas navodi kao primjer dobrog vođstva, služenja opštem dobru, građanske vrline i skromnosti. Tokom američkog rata za nezavisnost Cincinatovo držanje će biti uzeto kao uzor na novu republiku tako da će osim "svog" grada u Italiji biti u SAD stvoreni gradovi Cincinnati u New Yorku i Cincinnati, Ohio, kao i Cincinnati udruženje.

## Izvori

### Primarni izvori

* Livije, *Ab Urbe Condita*, iii. 26-29

Project Gutenberg version of Ab Urbe Condita
* Dionizije iz Halikarnasa *Rimske starine*, x. 23-25
* Florus, *Epitome de T. Livio Beliorism omnium annorum DCC Libri duo*, i. 11

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:  **Publius Valerius Publicola i Gaius Claudius Inregillensis Sabinus**  |  **Konzul (Suffect) Rimske Republikezajedno s Gajem Klaudijem Inergilensisom Sabinom* 460. pne.
 | Slijedi:  **Quintus Fabius Vibulanus i Lucius Cornelius Maluginensis Uritinus**  |
# Demokratska stranka (Sjedinjene Američke Države)

**Demokratska stranka** (engleski *Democratic Party*) je jedna od dvije vodeće političke stranke u SAD.

Iako se tvrdi da svoje korijene ima u Demokratsko-republikanskoj stranci koju je Thomas Jefferson stvorio 1792. godine (te prema tome predstavlja jednu od najstarijih danas postojećih stranki na svijetu), Demokratska stranka u modernom smislu svoj kontinuitet dobija tek s njenim raspadom na dvije frakcije u doba predsjednika Andrewa Jacksona, čiji su se pristaše počele nazivati demokratima.

Demokratska stranka je u svojim počecima u 19. vijeku bila po svojoj orijentaciji konzervativna i najčešće vezana uz poljoprivredne interese robovlasničkog Juga. Demokratska stranka je dominirala američkom politikom do pojave Republikanske stranke i američkog građanskog rata, prilikom koje su mnogi demokrati bili na strani poražene Konfederacije američkih država. Pobjednički republikanci su uspostavili dominaciju koja je trajala decenijama, a demokrati su svoju izbornu bazu počeli pronalaziti u etničkim manjinama kao i siromašnim farmerima.

Krajem 19. vijeka Demokratska stranka pod populističkim vođom Thomasom Jenningsom Bryanom počinje polagano skretati ulijevo, a taj se proces intenzivirao pod predsjednikom Franklinom Delanom Rooseveltom i njegovim projektom New Deal da bi kulminaciju dobio 1960-ih pod Lyndonom B. Jonhnsonom i njegovim ambicioznim projektom države blagostanja po uzoru na evropske socijaldemokracije.

Skretanje demokrata ulijevo se nastavilo sve do 1980. i Reaganove revolucije kada je pojava Reaganovih demokrata nagnala stranku da pod vodstvom Billa Clintona počne skretati prema centru i desnici.
Početkom 21. vijeka je nezadovoljstvo predsjednikom Bushom i ratom u Iraku u stranci ponovno ojačalo lijevo *progresivno* krilo.
# Metropolitansko područje

Metropolitansko područje zapadnog Tokya viđeno s Tokijskog tornja
3D prikaza Metropolitanske oblasti San Diego-Tijuana, dvodržavne urbane aglomeracije.
**Metropolitanska oblast** je naziv za veliki populacijski centar koji se sastoji od velikog metropolisa i pridružene zone utjecaja, ili nekoliko međusobno bliskih velikih gradova i njihove zone utjecaja.

## Vanjske veze

* metropolis.org - An organisation of world metropolises
* Urban Employment Areas in Japan Arhivirano 2007-02-02 na Wayback Machine-u (Metropolitan Employment Areas in Japan)
* [1] (Metropolis read by maps in Friuli Venezia Giulia - Northeast of Italy - EU)
# Demonim

**Demonim** (od grč. *δῆμος* [*dẽmos*] — "narod" ili "stanovništvo" i *ὄνομα* [*ónoma*] — "ime"), ili **etnik**, je imenica koja označava ime stanovnika određenog grada, regiona, države ili drugog geografskog pojma. U srpskom jeziku, etnici se pišu velikim slovom i uvek se sastoje od jedne reči (npr. Novosađanin, Italijan, Mađarica, Resavac). Ipak, takvo pisanje ne znači nužno da su u pitanju vlastite imenice. Vlastita imenica je naziv nekog jedinstvenog entiteta. Beograđana (stanovnika Beograda), pak, ima preko jedan milion, što ovim rečima daje i karakter zajedničkih imenica.

## Reference
# UTC-5

|  |
| --- |
|  |

UTC-5: plavo (decembar), narančasto (jun), žuto (cijela godina), svjetloplavo - morska područja
**UTC−5** je vremenska zona koja se koristi u sjevernoameričkoj istočno vremenskoj zoni kao standardno vrijeme a u sjevernoameričkoj centralnoj vremenskoj zoni kao ljetno vrijeme.

U Sjevernoj Americi se ova regija naziva i **Zapadnokaripska vremenska zona**.

## Kao standardno vrijeme (cijelu godinu)

### Istočno standardno vrijeme

* Kanada - samo Otok Southampton

### Karibi

* Kajmanski otoci (UK)
* Haiti
* Jamajka

### Centralna & Južna Amerika

* Panama
* Kolumbija
* Ekvador (kopno, ne računajući Galapagos)
* Peru

## Kao standardno vrijeme (zima na sjevernoj hemisferi)

### Karibi

* Bahami
* Kuba
* Turks i Caicos (UK)

### Istočno standardno vrijeme

* Kanada
	+ Nunavut (istočni), najveći dio provincije  Ontario i  Kvebek
* SAD
	+ cijeli  Connecticut, Delaware,  Distrikt Columbia,  Georgia,  Maine,  Maryland, Massachusetts,  New Hampshire,  New Jersey, New York,  North Carolina,  Ohio,  Pennsylvania,  Rhode Island,  South Carolina,  Vermont,  Virginia,  Zapadna Virginia
	+ najveći dio države  Florida,  Indiana,  Michigan
	+ istočni dijelovi država  Kentucky,  Tennessee

## Kao ljetno vrijeme (zima na sjevernoj hemisferi)

### Centralno ljetno vrijeme

* Kanada
	+ Manitoba,  Nunavut (centralni),  Ontario (zapadni)
* Sjedinjene Države
	+ cijeli teritorij država  Alabama,  Arkansas,  Illinois,  Iowa,  Louisiana,  Minnesota,  Mississippi,  Missouri,  Wisconsin
	+ najveći dio država  Kansas ,  Nebraska,  North Dakota,  Oklahoma,  South Dakota ,  Tennessee,  Texas
	+ zapadni dijelovi država  Florida,  Indiana,  Kentucky,  Michigan
* Meksiko
	+ centralna i istočna područja (najveći dio zemlje); meksičko ljetno vrijeme počinje nekoliko tjedana iza SAD

## Reference

## Povezano

* Popis mjesta u vremenskoj zoni UTC-5
* Računanje vremena u Kanadi
* Računanje vremena u Meksiku
* Računanje vremena u Peruu
* Računanje vremena u SAD
* Istočno standardno vrijeme
* Centralno ljetno vrijeme
# Istočna vremenska zona (Sjeverna Amerika)

**Istočna vremenska zona** (engleski: *Eastern Time Zone*; **ET**) je vremenska zona koja pokriva 17 država SAD u istočnom dijelu kontinentalnih SAD, dijelove istočne Kanade i tri države u Južnoj Americi.

Ta mjesta prate **Istočno standardno vrijeme** (engleski: *Eastern Standard Time*; **EST**) kada prate standardno vrijeme (jesen/zima) koje je 5 sati iza koordiniranog univerzalnog vremena (UTC−05:00).

Zona prati **Istočno ljetno vrijeme** (engleski: *Eastern Daylight Time*, **EDT**), kada prati ljetno računanje vremena (proljeće/ljeto) koje je 4 sata iza koordiniranog univerzalnog vremena (UTC−04:00).

U sjevernim dijelovima vremenske zone, tokom druge nedjelje u martu, satovi se u 2:00 EST prebacuju unaprijed na 3:00 EDT, oduzevši tako jedan sat. U prvoj nedjelji novembra u 2:00 EDT, satovi se pomiču natrag na 1:00 a.m. EST, tako "duplicirajući" jedan sat. Južni dijelovi zone (Panama i Karibi) ne računaju ljetno vrijeme.

## Izvori

## Vanjske veze

* Official U.S. time in the Eastern time zone Arhivirano 2014-10-30 na Wayback Machine-u
* North American Time Zone border data and images
* World time zone map Arhivirano 2015-12-24 na Wayback Machine-u
* U.S. time zone map Arhivirano 2009-02-15 na Wayback Machine-u
* History of U.S. time zones and UTC conversion Arhivirano 2011-08-08 na Wayback Machine-u
* Canada time zone map
* Time zones for major world cities
* Official times across Canada Arhivirano 2016-01-18 na Wayback Machine-u
* Federal Regulations defining time zones