Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Eduard Kokšarov

Eduard Kokšarov
Эдуард Александрович Кокшаров
|  |
| Država
 |  Sovjetski Savez (1975-1991)  Rusija
 |
| Osobni podatci
 |
| **Puno ime** | Eduard Aleksandrovič Kokšarov
 |
| **Datum rođenja** | 4. studenog 1975.
 |
| **Mjesto rođenja** |  Krasnodar, Rusija (tada  Sovjetski Savez) |
| **Datum smrti** | 31. ožujka 2026. (dob: 50)
 |
| **Mjesto smrti** |  Ratamka, Bjelorusija
 |
| **Visina** | 1.85 m
 |
| **Pozicija** | lijevi vanjski, lijevo krilo
 |
| **Ruka** | desna
 |
| Profesionalni klubovi
 |
| **Godina** | **Klub** | **Uta. (gol.)** |
|  |  |
|  1993 – 1999  |  SKIF Krasnodar  |
|  1999 – 2011  |  Celje Pivovarna Laško  |
|  2011 – 2013  |  GK Čehovski medvjedi  |
|  |
| Reprezentacija
 |
| **Godina** |  | **Uta. (gol.)** |
| 1997 – 2012
 |  Rusija
 | 226 (1110)
 |
| Trenirane momčadi
 |
|  |  |
|  2016  |  SKIF Krasnodar
 |
|  2016 – 2017  |  RK Vardar
 |
|  2017 – 2020  |  Rusija
 |
|  2019  |  ŽRK Vardar (v.d.) |
|  2022 – 2023  |  Rostov-Don
 |
|  2023 – 2026 |  Mjaškou Brest  |

**Eduard Aleksandrovič Kokšarov** (ruski: Эдуард Александрович Кокшаров; Krasnodar, 4. studenog 1975. – Ratamka, 31. ožujka 2026.), rukometaš i reprezentativac koji je igrao kao lijevi vanjski ili lijevo krilo. Kokšarov je bio član uspješne ruske generacije 90-ih godina te je slovio za jedno od najboljih krila svoga vremena. Bio je i izbornik reprezentacije Rusije.

Karijeru je započeo u lokalnom klubu SKIF Krasnodar, odakle je 1999. godine prešao u slovenski RK Celje. Za Celje je igrao punih 12 godina, sve do 2011. kada je prešao u ruski klub GK Čehovski medvjedi. Kokšarov je imao izrazito uspješnu karijeru u Celju; osvojio je čak devet nacionalnih prvenstava (2000., 2001., 2003. - 2008., 2010.), a 2004. je osvojio i EHF Ligu prvaka nakon pobjede nad Flensburgom. U Čehovskim medvjedima je igrao dvije sezone te se 2013. godine umirovio.

Tokom godine igre za rusku reprezentaciju, Kokšarov je skupio 226 nastupa i postigao 1,110 golova, čime je postao jedan od rekordera te reprezentacije. Uz to, bio je svjetski prvak 1997. godine, olimpijski prvak 2000. godine te je osvojio europsko, svjetsko i olimpijsko srebro.

Preminuo je 31. ožujka 2026. godine.
# Erupcija

**Erupcija** (latinski *eruptio*) je izraz koji se najčešće koristi za:

* provalu užarene lave i drugog piroklastičnog materijala iz vulkana, tj. **vulkanska erupcija**.
* provalu vodene pare iz gejzira
* u prenesenom značenju, porast bijesa i sličnih snažnih emocija kod pojedinaca i društvenih grupa.
# Robert Schumann

Robert Schumann
**Robert Schumann** (Zwickau, 8. lipnja 1810. - Endenich kraj Bonna, 29. srpnja 1856.), njemački skladatelj

Jedan je od glavnih predstavnika glazbenog romantizma. Po svom umjetničkom stajalištu, naravi i umjetničkim afinitetima je izraziti romantik. Središnja su mu djela klavirske kompozicije i solopjesme, a majstor je produhovljene romantičke pjesme ugođaja, čiji je prototip "Mjesečina". 1843. Felix Mendelssohn ga angažira za nastavnika glasovira i kompozicije na novoosnovanom konzervatoriju u Leipzigu. Od 1850. do 1853. Schumann djeluje kao gradski glazbeni direktor u Düsseldorfu. Od velikih ličnosti, osobito je utjecao na Brahmsa.
# George Sand

| George Sand |
| --- |
| Nadarov portret George Sand (1864.) |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Amantine-Lucile-Aurore Dupin 1. srpnja 1804.  Pariz, Francuska |
| Smrt | 8. lipnja 1876.  Nohant-Vic, Francuska |
| Pseudonim | George Sand |
| Supružnik | Casimir Dudevant (1822-1835) |
| Partner | Alfred de Musset Frédéric Chopin *et al.* |
| Djeca | Maurice Sand (1823-1889) Solange Sand (1828-1899) |
| Rodbina | Maurice Dupin (otac) Sophie-Victorie Delaborde (majka) |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | spisateljica |
| Opus |
| Književne vrste | roman, memoari |
| Jezik | francuski jezik |
| Znamenita djela |
| * *Indiana* (roman, 1832.)
* *Mauprat* (roman, 1837.)
* *Consuelo* (roman, 1843.)
 |

**Amantine-Lucile-Aurore Dupin**, poznatija pod pseudonimom **George Sand** (Pariz, 1. srpnja 1804. – Nohant-Vic, 8. lipnja 1876.) je bila francuska spisateljica. Poznata podjednako po svom privatnom životu kao i po svojim spisateljskim radovima, George Sand se danas smatra jednom od najznačajnijih žena francuske književnosti. Njezini književni počeci vezani su uz roman *Rose et Blanche* (1831.), kojega je napisala zajedno s Julesom Sandeauom, s kojim je bila u vezi. Već sljedeće godine izdaje svoj prvi samostalni roman, *Indiana*, kada ujedno i nastaje njezin svjetski poznati pseudonim - George Sand. U jednoj fazi je pisala pastoralne romane, vukući inspiraciju iz svog djetinjstva, dok joj kasniji radovi ipak dobivaju ozbiljniju formu. Autobiografski putopisni roman *Un hiver à Majorque* opisuje njezin put na Mallorcu s Frédéricom Chopinom, tadašnjim partnerom, dok se romani *Mauprat* i *Consuelo* danas smatraju njezinim najznačajnijim djelima.

Njezin privatni život je bio obilježen nesretnim brakom, sudjelovanjem u aktualnim socijalnim i kulturnim događajima te brojnim aferama s poznatim suvremenicima među koje spadaju ona s Alfredom de Mussetom te turbulentna veza s pijanistom Frédéricom Chopinom.
# Alfred de Musset

| Alfred de Musset |
| --- |
| Mussetov portret koji je naslikao Charles Landelle. |
| Biografske informacije |
| Rođenje | Louis-Charles-*Alfred* de Musset-Pathay (1810-decembra-11)11. decembra 1810. Pariz, Francuska |
| Smrt | 2. maja 1857. (dob: 46) Pariz, Francuska |
| Obrazovanje |
| Zanimanje | književnik |
| Opus |
| Književni pravac | romantizam |
| Jezik | francuski |
| Znamenita djela |
| * *Les Caprices de Marianne* (1833)
* *On ne badine pas avec l'amour* (1834)
* *Lorenzaccio* (1834)
* *La confession d'un enfant du siècle* (1836)
 |
| Nagrade |
| Légion d'honneur, Académie française |

**Alfred de Musset** (11. decembar 1810 - 2. maj 1857) bio je francuski književnik, poznat kao jedan od najistaknutijih predstavnika romantičarskog pokreta. Najpoznatije djelo mu je *La confession d'un enfant du siècle*, poluautobiografski roman inspiriran njegovom ljubavnom vezom sa George Sand.

## Djela

### Poezija

* *À Mademoiselle Zoé le Douairin* (1826).
* *Un rêve* (1828).
* *Contes d'Espagne et d'Italie* (1830).
* *La Quittance du diable* (1830).
* *La Coupe et les lèvres* (1831).
* *Namouna* (1831).
* *Rolla* (1833).
* *Perdican* (1834).
* *Camille et Rosette* (1834).
* *L'Espoir en Dieu* (1838).
* *La Nuit de mai* (1835).
* *La Nuit de décembre* (1835).
* *La Nuit d'août* (1836).
* *La Nuit d'octobre* (1837).
* *La Nuit d'avril* (1838).
* *Chanson de Barberine* (1836).
* *À la Malibran* (1837).
* *Tristesse* (1840).
* *Une Soirée perdue* (1840).
* *Souvenir* (1841).
* *Le Voyage où il vous plaira* (1842).
* *Sur la paresse* (1842).
* *Après une lecture* (1842).
* *Les Filles de Loth* (1849).
* *Carmosine* (1850).
* *Bettine* (1851).
* *Faustine* (1851).
* *Œuvres posthumes* (1860).

### Drame

* *La Quittance du diable* (1830).
* *La Nuit vénitienne* (1830).
	+ neuspjeh; sve do 1847. njegova djela su bila objavljivana, a ne izvođena
* *La Coupe et les lèvres* (1831).
* *À quoi rêvent les jeunes filles* (1832).
* *André del Sarto* (1833).
* *Les Caprices de Marianne* (1833).
* *Lorenzaccio* (1833).
* *Fantasio* (1834).
* *On ne badine pas avec l'amour* (1834).
* *La Quenouille de Barberine* (1835).
* *Le Chandelier* (1835).
* *Il ne faut jurer de rien* (1836).
* *Faire sans dire* (1836).
* *Un Caprice* (1837).
	+ premijera 1847, nakon nje su de Mussezova izvođenja
* *Il faut qu'une porte soit ouverte ou fermée* (1845).
* *L'Habit vert* (1849).
* *Louison* (1849).
* *On ne saurait penser à tout* (1849).
* *L'Âne et le Ruisseau* (1855).

### Romani

* *La Confession d'un enfant du siècle* (1836).
* *Histoire d'un merle blanc* (1842).

### Priče i novele

* *Emmeline* (1837).
* *Le Fils du Titien* (1838).
* *Frédéric et Bernerette* (1838).
* *Margot* (1838).
* *Croisilles* (1839).
* *Les Deux Maîtresses* (1840).
* *Histoire d'un merle blanc* (1842).
* *Pierre et Camille* (1844).
* *Le Secret de Javotte* (1844).
* *Les Frères Van Buck* (1844).
* *Mimi Pinson* (1845).
* *La Mouche* (1853).

## Vanjske veze

* Notice biographique de l'Académie française
* Œuvres sur le site du projet Gutenberg
* *Poésies nouvelles de Alfred de Musset : 1836-1852* (1852, 298 pages) sur Gallica
# Veliki brat (1984)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Veliki brat.*
**Veliki brat**, na engleskom doslovno **Big Brother** je lik u Orwellovom romanu 1984 koji predstavlja diktatora, odnosno vođu totalitarnog režima u fiktivnoj državi Oceaniji. U romanu se ne pojavljuje neposredno, nego tek kao simbol svemoćne vlasti na sveprisutnim propagandnim plakatima i emisijama teleekrana. Nakon izlaska romana je fraza "Veliki brat" ušla u mnoge rječnike kao sinonim za vlast koju nadzire ili nastoji u potpunosti nadzirati svoje podanike, odnosno za suvremenu tehnologiju koja je u potpunosti uklonila mogućnost da građani očuvaju svoju privatnost.

U romanu se Veliki brat opisuje kao ličnost koja otprilike ima 45 godina starosti, a koju propaganda vladajuće Partije tvrdi da je zajedno sa Emmanuel Goldsteinom vodila revoluciju koja je uspostavila vladajući poredak. Roman, međutim, sugerira da uopće nije sigurno da li je Veliki brat živ, odnosno da li je uopće postojao, pošto je, s obzirom na strahovitu moć manipulacije s kojom raspolaže režim, moguće da Veliki brat predstavlja ličnost koju Partija izmislila radi održanja na vlasti. Winston Smith, protagonist romana, se maglovito sjeća da je frazu prvi put čuo 1960-ih, a da je, kao službenik Ministarstva istine posvjedočio kako ga je propaganda počela smještati sve dalje i dalje u prošlost kao vođu revolucije, sve do 1930-ih i 1940-ih.

Veliki brat je u svakom slučaju predmet kulta ličnosti koji se, između ostalog, održava i kroz javne manifestacije poput Dva minuta mržnje.

U ekranizacijama romana se Veliki brat obično prikazuje kao lice s brkovima; dijelom i zbog toga je uvriježeno mišljenje da je Orwell Velikog brata modelirao prema Josifu Staljinu.

## Reference
# Međuratni period

Politička karta Evrope 1923.
**Međuratni period** ili **međuraće** (latinski: *interbellum*) je izraz koji u svom najširem smislu označava historijski period između dva važnija oružana sukoba. U svom najčešćem značenju se prvenstveno koristi za evropsku i svjetsku historiju od 1918. do 1939. godine, odnosno od završetka Prvog svjetskog do početka Drugog svjetskog rata. Međuratni period su, pogotovo na početku, karakterizirale dramatične političke promjene izazvane propašću četiri velika carstva - Ruskog, Njemačkog, Austro-Ugarskog i Osmanskog - kroz stvaranje manjih nacionalnih država, ali i iredentističkim i drugim pretenzijama poticane sukobe između tih entiteta. Jedna od značajnih posljedica rata je bilo i duboko razočaranje predratnim društvenim, ekonomskim i kulturnim poretkom, a što se odrazilo kroz traženje alternativa kroz ideologiju komunizma, oličenu o novostvorenom Sovjetskom Savezu, odnosno fašizma čiji su predstavnici došli na vlast u Italiji. Situacija u Evropi se značajno smirila tek oko pet godina nakon rata, završetkom građanskog rata u Rusiji i turskog rata za nezavisnost, te je započeo kratki period relativnog prosperiteta i obnove koji se ponekad naziva Burne dvadesete. Njemu je došao kraj nakon sloma njujorške burze 1929. i početka Velike ekonomske krize, koja će izazvati kako unutrašnju nestabilnost u pojedinim državama (za što je najdrastičniji primjer bio španski građanski rat), ali i nastojanje da se ekonomski problemi prebrode agresivnom vanjskom politikom u čemu će se isticati Japansko Carstvo, fašistička Italija, i, na kraju nacistička Njemačka, čija će invazija Poljske u ljeto 1939. tom periodu konačno donijeti kraj.

## Literatura

* Protectionism and Protectionists Theories in the Balkans in the Interwar Period Arhivirano 2013-10-29 na Wayback Machine-u
# Flota

| Flota
 |
| --- |
| Flota Američke ratne mornarice okupljena oko nosača aviona Dwight D. EisenhowerFlota Američke ratne mornarice okupljena oko nosača aviona Dwight D. Eisenhower
 |
|  |

**Flota** je općenito naziv za veću skupinu bilo kakvih brodova (trgovačkih, putničkih ili riječnih) ipak u užem smislu to je naziv za najveću formaciju ratnih brodova neke ratne mornarice.

Ekvivalent *floti* u kopnenoj vojsci je armija.

Velike mornarice u svom sastavu imaju više flota, koje raspoređuju po svijetskim oceanima. One se pak dijele na manje formacije *eskadre* i *flotile*. Flotom obično zapovjedaju admirali a rijeđe komodori i kontraadirali.
Kako mnoge države imaju male mornarice sastavljene od samo jedne flote, naziv flota se često koristi i kao sinonim za mornaricu.

*Flotom* se kojiput zovu i svi brodovi u vlasništvu neke kompanije (brodara) ili države.

## Avijacija

Termin *flota* koristi se i u avijaciji, gotovo u istom značenju, pa se *flotom* zovu svi avioni iste namjene (*zračna flota*), ili svi avioni u vlasništvu neke aviokompanije.

## Reference

## Vanjske veze

* *Flotta* na portalu Treccani (`it`)
# Sredozemno more

| Sredozemno more Mediteransko more |
| --- |
| Satelitska fotografija Sredozemlja s političkim granicama
 |
| **Lokacija** | Europa, Afrika, Azija
 |
| **Koordinate** | ﻿ / ﻿ |
| **Vrsta** | rubno more
 |
| **Granična mora** | Atlanski ocean, Mramorno more
 |
|  |
| **Površina** | 2,500.000 km²
 |
| **Zapremina** | 3,750.000 km³
 |
| **Prosječna dubina** | 1500 m
 |
| **Najveća dubina** | 5267 m
 |
| **Najveća širina** | 1500 km
 |
| **Najveća duljina** | 3678 km
 |
|  |
| **Površina sliva** | 8,500.000 km²
 |
| **Širi sliv** | atlanski
 |
| **Glavni pritoci** | Čelif, Ebro, Meandar, Marica, Muluja, Nil, Oront, Pad, Rhône, Seyhan
 |
| **Količina padalina** | 331 − 477 mm/god.
 |
| **Hlapljenje** | 934 − 1176 mm/god.
 |
| **Akumulacijski period** | 80 − 100 god.
 |
| **Temperatura** | 10 − 30 °C
 |
| **Salinitet** | 38 (36,3 − 39,1) ‰
 |
|  |
| **Otoci** | >3300
 |
| **Duljina obale** | 46.000 km
 |
| **Obalne države** | 22
 |

**Sredozemno** ili **Mediteransko more** je more Atlantskog oceana površine oko 2.5 milijuna km²vezano s matičnim Atlantskim oceanom kroz Gibraltarski tjesnac (širine 14 km). Nalazi se između Europe na sjeveru, Azije na istoku i Afrike na jugu, osim s matičnim oceanom povezano je s Indijskim oceanom preko Sueskog kanala i Crvenog mora, a s Mramornim morem preko Dardanela. Zemlje koje okružuju Sredozemno more zovemo zemljama Sredozemlja, a cijelo područje mora i obalnih zemalja Sredozemlje. More je toplo. Ljetna temperatura rijetko doseže 30 celzijevih stupnjeva, a zimska jako rijetko pada ispod 15.

## Sredozemne zemlje

Sredozemne odnosno mediteranske zemlje su:

1. Gibraltar
2. Španjolska
3. Portugal
4. Andora
5. Francuska
6. Monako
7. Italija
8. San Marino
9. Vatikan
10. Malta
11. Slovenija
12. Hrvatska
13. BiH
14. Srbija
15. Crna Gora
16. Albanija
17. Makedonija
18. Grčka
19. Turska
20. Cipar
21. Sirija
22. Libanon
23. Izrael
24. Egipat
25. Libija
26. Tunis
27. Alžir
28. Maroko

**\ Iako nemaju izravan izlazak na more, UNESCO spominje i ove zemlje, kao zemlje Sredozemlja. Kriteriji su da se one nalaze u regiji, da gravitiraju tom području ili su kulturom, istorijom i tradicijom vezane za to područje.

## Veze

* Popis otoka u Sredozemnom moru

## Literatura

* (`en`) Annarita Mariotti; Maria Vittoria Struglia; Ning Zeng; K.-M. Lau (2002.): *The Hydrological Cycle in the Mediterranean Region and Implications for the Water Budget of the Mediterranean Sea*, Journal of Climate **XV.** 13., Boston: American Meteorological Society, str. 1674.-1690., ISSN 0894-8755
* (`en`) Pinet, Paul R. (2008.): *Invitation to Oceanography*. Jones & Barlett Learning, str. 220., ISBN 0-7637-5993-7

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Sredozemno more** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Sredozemno more** |
# Razarač

Razarač
**Razarač** je naziv za vrstu ratnog broda koji je sagrađen i opremljen u svrhu obrane većih, odnosno kapitalnih brodova ili konvoja od raznih vrsta napada.

Razarači su se razvili u drugoj polovici 19. vijeka kao odgovor na pojavljivanje torpiljarke te mu i ime dolazi od engleskog naziva *torpedo boat destroyer* (razarač torpiljarki) koji mu je dala britanska mornarica. Zadaća razarača je bila da plove oko bojnih brodova i krstarica i motre na eventualne napade manjih brodova.

U 20. vijeku se kao ozbiljna prijetnja mornaricama pojavila podmornica, pa su razarači dobili opremu za borbu protiv njih.

Istovremeno se pojavila potreba za zaštitom trgovačke mornarice od neprijateljskog krstaričkog rata, odnosno podmornica. To je dovelo do evolucije razarača u dva pravca, Na jednoj strani su se počeli razvijati laki, eskortni razarači, čija je svrha bila zaštita konvoja odnosno protupodmornička borba. Oni su danas poznati pod nazivima fregata i korveta.Na drugoj strani su razarači dobijali sve više oružja i opreme, te s vremenom i sposobnost vršenja borbenih zadataka koji su prije toga bili u domeni kapitalnih brodova.

Razarači su zato danas po svojoj tonaži vrlo često iznad nekadašnjih krstarica, a njihova vatrena moć - koju simboliziraju dalekometni projektili brod-brod i brod-zemlja - se ne može usporediti s ničim prije. Stoga danas razarač predstavlja kapitalni brod kod gotovo svake svjetske mornarice (jedini izuzetak su Rusija i SAD koje posjeduju krstarice, odnosno države koje raspolažu s nosačima avionima).
# Beograd (razarač)

|  |
| --- |
|  |
| *Beograd* |
| Karijera: | > Kraljevina Jugoslavija  Regia Marina  Kriegsmarine
 |
| Kobilica postavljena: | 1936.
 |
| Porinut: | 23. decembar 1937.
 |
| U službi od: | august 1938.
 |
| Sudbina: | Potopljen 1. maj 1945.
 |
| Glavne karakteristike
 |
| Deplasman (T): | 1 210 standardni 1 655 puni |
| Dužina: | 98 m |
| Širina: | 9,45 m |
| Gaz: | 3,18 m |
| Pogon: | 3 kotla |
| Snaga: | 40 000 KS |
| Brzina: | 38 čvorova |
| Doplov/samostalnost: | 3000 nm. |
| Posada: | 159 mornara i oficira |
| Naoružanje: | - topovi 4 x 1 - 120 mm/46 Škoda
- 2 x 2 - 40 mm/56 Bofors
- 2 × 1 - 15/84
- torpeda 2 x 3 - 550 mm
- 30 mina
- 1 klizač dubinskih bombi
 |
| Oklop: | 145 mm |

**Razarač Beograd** (kasnije **Sebenico** i **TA-43**), bio je prvi razarač iz takozvane serije razarača kasnije nazvane po njemu Beograd. Njega je po narudžbi Jugoslavenske kraljevske ratne mornarice projektiralo i izgradilo francusko brodogradilište - *Siege Social Ateliers et Chanties de la Loire* iz Nantesa - 23. decembra 1937.

## Historija

### Gradnja i služba u Jugoslavenskoj kraljevskoj ratnoj mornarici

Nakon faze suradnje sa Velikom Britanijom od koje je ranih 1930-ih nabavljen razarač Dubrovnik. Kraljevina Jugoslavija se nakon reobnove Mala Antanta zbližila s Francuskom pa je od nje naručila jednu seriju od 3 razarača, manje veličine po uzoru na njihov razarač - L`Adroit.

Po ugovoru, je prvi brod Beograd izgrađen u Francuskoj, a slijedeće dva Ljubljana i Zagreb su trebala biti izgrađena u splitskom brodogradilištu Jadranska brodogradilišta A.D. koje su Francuzi trebali osposobiti za taj zadatak.

Razarač *Beograd* se za vrijeme kratkotrajnog Aprilskog rata našao u šibenskoj luci gdje su ga teško oštetili njemački avioni 6. aprila 1941. Nakon tog se uputio u Boku kotorsku na popravak gdje su ga zarobili Talijani 17. aprila 1941.

### Služba u talijanskoj kraljevskoj ratnoj mornarici

U službi talijanske Regia Marina zvao se **Sebenico** i služio je kao eskortni brod prativši konvoje za Afriku. Nakon kapitulacije Kraljevine Italije brod se zatekao na popravku u Veneciji gdje su ga u septembru 1943. zarobili Nijemci i odvezli u Trst na popravak i rekonstrukciju.

### Služba u njemačkoj Kriegsmarine

Kriegsmarine ga je uvela u svoj sastav kao **TA-43** 17. januara 1944. ostatak rata upotrebljavala kao minopolagač i eskortni brod po Jadranu.

*TA-43* je potopila vlastita posada u tršćanskoj luci 1. maj 1945. dok su u Trst nadirale jedinice Jugoslavenske armije (4. armija i 9. slovenski korpus). Nakon rata je izvađen, pa je oko njega izbio spor između FNR Jugoslavije, Italije i Britanije koji je naprasno prekinut 19. jula 1946. kad je brod ponovno potonuo (kasnije je izvađen i prodan u staro željezo).

## Izvori

## Vanjske veze

* Yugoslaavian Navy (sa portala Navypedia) (`en`)
# Fondacija Wikimedija

Sedište Wikimedia Foundationa, San Francisco
**Fondacija Wikimedija** (engleski: *Wikimedia Fondation*; **WMF**) američka je neprofitna i dobrotvorna organizacija sa sedištem u San Franciscu koja operiše mnogim wikijima. Fondacija je najpoznatija po tome što udomljava Wikipediju, internetsku enciklopediju, ali i Wiktionary, Wikiquote, Wikibooks, Wikisource, Wikimedia Commons, Wikispecies, Wikinews, Wikiversity, Wikidatu, Wikivoyage, Wikimedia Incubator te Meta-Wiki. Osim toga poseduje sada ugašenu Nupediju.

Organizaciju Wikimedia osnovao je 2003. Jimmy Wales, suosnivač Wikipedije, kao način finansiranja Wikipedije i njezinih bratskih projekata putem neprofitnih sredstava.

Od 2015. fondacija zapošljava više od 280 ljudi, s godišnjim prihodom od više od 75 miliona USD.

Od 2022. godine Fondaciju vodi Maryana Iskander kao njezina izvršna direktorica, dok je Nataliia Tymkiv predsjednica odbora.

## Povezano

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Wikidata
* Wikimedia Commons
* Wikinews
 | * Wikipedia
* Wikiquote
* Wikisource
 | * Wikivoyage
* Wiktionary
 |

## Izvori

## Vanjske veze
# Sinergija

**Sinergija** (grčki: συνεργός - raditi zajedno) je pojam koji opisuje stanje kada je celina nešto veće i drugačije od zbira svojih delova. Pojam se koristi u teologiji, biologiji, ekonomiji i drugim oblastima.

Kada je reč o srastanju podsistema u veći sistem, sinergija znači da se totalitetu sraslosti pripisuje ekstra bonus. Iako je termin prvobitno bio specifično biološki, on je dobio i šire značenje, na primer u poslovnom svetu, gde se ekstra bonus javlja na nivou integrisanih korporacija. Strogo govoreći, međutim, sinergije nisu uvek od koristi, jer u nekim slučajevima srastanje dovodi do problema koji ometaju totalitet i umanjuju njegovu efikasnost.

Postoji:
Tvrda sinergija(rast prihoda)
Meka sinegija (pad troškova)
Finansijska sinergija (smanjenje udela kredita u vlasničkom kapitalu)
# Proizvod

*Za ostale upotrebe, pogledajte Proizvod (razvrstavanje).*
**Proizvod** je materijalni rezultat proizvodnje – sve ono što nekome možemo ponuditi da zadovolji njegovu potrebu ili želju (Kotler).

Totalni proizvod – skup materijalnih i nematerijalnih atributa koji zadovoljavaju neku potrošačevu potrebu – može biti fizički proizvod, usluga ili njihova kombinacija.

* PT-totalni proizvod,
* PPm-materijalni proizvod,
* PPi-nematerijalni

Proizvod se može klasificirati u tri skupine:

1. Potrošna dobra – koja se potroše u jednoj ili nekoliko upotreba
2. Trajna dobra – koja izdrže višekratnu upotrebu
3. Usluge – djelatnosti koja se nude na prodaju.

Dobra krajnje potrošnje mogu se podijeliti na:

1. Konvencionalna dobra – kupuju se često i neposredno
2. Posebna shopping dobra – kupac vrši selekciju prema kvalitetu, cijeni ili obliku
3. Specijalna dobra – sa zavidnim karakteristikama – poseban napor kod kupovine
4. Dobra koja se ne traže – o kojima kupac ne razmišlja da bi ih kupio.

Prema Kotleru valja voditi računa o pet razina proizvoda:

* bitna korisnost - osnovna usluga ili korist koju kupac uistinu kupuje
* generički proizvod – pretvorena bitna korisnost u neku osnovnu verziju određenog proizvoda
* očekivani proizvod – grupa karakteristika i uvjeta što ih obično kupci očekuju i prihvataju prilikom kupovine takvog proizvoda
* obogaćeni proizvod – onaj što uključuje dodatne usluge i koristi, a na osnovi kojih se ponuda jednog privrednog subjekta razlikuje od ponude konkurenta.
* potencijalni proizvod – sva obogaćivanja i transformacije što bi ih se na takvom proizvodu moglo poduzeti u budućnosti.