# 1814.

*Ovo je članak o godini 1814.*

|  |  |
| --- | --- |
| Milenijum:
 | 2. milenijum
 |
| Vjekovi:
 | 18. vijek – **19. vijek** – 20. vijek
 |
| Decenija:
 |  1780-e  1790-e  1800-e  – 1810-e –  1820-e  1830-e  1840-e  |
| Godine:
 | 1811 1812 1813 – **1814** – 1815 1816 1817
 |

1814.. po kalendarima
| Gregorijanski
 | 1814.. (MDCCCXIV) |
| Ab urbe condita
 | 2567.
 |
| Islamski
 | 1229–1230.
 |
| Iranski
 | 1192–1193.
 |
| Hebrejski
 | 5574–5575.
 |
| Bizantski
 | 7322–7323.
 |
| Koptski
 | 1530–1531.
 |
| Hindu kalendari
 |
| • *Vikram Samvat* | 1869–1870.
 |
| • *Shaka Samvat* | 1736–1737.
 |
| • *Kali Yuga* | 4915–4916.
 |
| Kineski
 |
| • Kontinualno
 | 4450–4451.
 |
| • 60 godina
 | Yang Drvo Pas (od kineske Ng.) |
| Holocenski kalendar
 | 11814.
 |
| p • r • u |
| Podrobnije: Kalendarska era |

Godina **1814** (**MDCCCXIV**) bila je redovna godina koja počinje u subotu po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u četvrtak po 12 dana zaostajućem julijanskom kalendaru.

## Događaji

### Januar/Siječanj

* 1. 1. - Rat Šeste koalicije: prethodnica Blücherove Šleske armije i ruski pioniri prelaze Rajnu u Francusku (armija 2-5. januara). Francuske snage se većim delom meseca povlače.
* 2. 1. - Frane Nonković nikako ne želi predati Kulu Norinsku austrijskoj vojsci (fratri su ga nagovorili poslije šest mjeseci).
* 5. 1. - Jadranska kampanja – Opsada Kotora: posle deset dana bombardovanja sa britanske *HMS Bacchante* pod komandom Williama Hostea predao se Kotor - u grad će ući Crnogorci.
* 6. 1. - Saveznici preuzimaju grad Erfurt, što je kraj Napoleonove kneževine - Francuzi ostaju u dve citadele do maja.
* 8. 1. - Austrijski general Milutinović po drugi put ušao u Herceg Novi, sa 213 vojnika iz hrvatskih krajeva, navodno bez prejudiciranja statusa (Boka Kotorska je trenutno ujedinjena sa Crnom Gorom).
* 11. 1. - Kralj Napulja Joachim Murat sklopio primirje sa saveznicima i savez sa Austrijom.
* 14. 1. - Kielski ugovor: Danska kažnjena zbog savezništva sa Napoleonom razmenom Norveške (izuzimajući Grenland, Island i Farska ostrva) za Švedsku Pomeraniju (koju na kraju neće dobiti).
* 14. 1. - Opsada Antverpena: Napoleon je imenovao Lazara Carnota za guvernera (drži se do maja).
* 26. 1. - Napoleon preuzeo komandu u Châlons-sur-Marne - juče se oprostio sa suprugom i sinom koje više neće videti.
* 27. 1. - Britansko-austrijska Opsada Dubrovnika okončana predajom Francuza (uz pomoć lokalnih ustanika) - Austrijanci ulaze sutradan i ostaju do 1918.

"Otpor 1814.", reljef na Trijumfalnoj kapiji
* 28. 1. - Nakon napuljskih, u Bolognu stižu i Nugentove austrijske jedinice. Kralj Murat stiže 1. februara.
* 29. 1. - Bitka kod Brienna je Napoleonova pobeda nad Blücherom.
* januar - Zaoštravanje u Beogradskom pašaluku: Sulejman-paša Skopljak šalje naoružane odrede po selima u teftiš ("inspekciju") da traže oružje i hajduke - pljačka i zlostavljanje; nametnut kuluk za opravku Beogradske tvrđave, povećan porez.
* zima - Kuga u Hercegovini; ovo je gladna i kužna godina u mnogim balkanskim krajevima, npr. u Vlaškoj je Karadžina kuga (*Ciuma lui Caragea*).

### Februar/Veljača

* 1. 2. - Objavljen *The Corsair* Lorda Byrona.
* 1. 2. - Filipinski vulkan Mayon ima svoju najrazorniju poznatu erupciju, stradalo je 1.200 ljudi - mogao je doprineti Godini bez leta 1816.
* 8. 2. - Bitka na rijeci Mincio u sjevernoj Italiji: bez jasnog pobjednika, vicekralj Eugène de Beauharnais tvrdi uspjeh.
* 10 - 15. 2. - Šestodnevna kampanja: Napoleon naneo četiri poraza Blücheru u dolini Marne, kod Champauberta, Montmiraila, Château-Thierrya i Vauchampsa.
* 11. 2. - Usprkos Kilskom sporazumu Norvežani proglašavaju samostalnost.
* 14. 2. - Wellington nastavlja ofanzivu na jugozapadu Francuske.
* 18. 2. - Bitka kod Montereaua: Napoleon porazio i Schwarzenbergove Austrijance.
* 21. 2. - Velika prevara na Londonskoj berzi - lažna vest o Napoleonovoj pogibiji.
* 24 - 26. 2. - Bolivarov Rat do smrti: u Karakasu je streljano 886 Španaca i Kanaraca.

### Mart/Ožujak

* 4. 3. - General Tomašić već javlja novskoj opštini da je pripala Austriji.
* 7. 3. - Bitka kod Craonna je još jedna francuska pobeda.
* 9 - 19. 3. - Chaumontski ugovor: niz sporazuma, antedatiranih na 1. mart, između Austrije, Pruske, Rusije i Britanije: od Napoleona se traži da napusti sva postrevolucionarna osvajanja. Predviđen posleratni savez, konfederacija nezavisnih nemačkih država, Holandija proširena dan. Belgijom.
* 10. 3. - Bitka kod Laona je Blücherova pobeda.
* 12. 3. - Britanski gen. William Beresford ušao u Bordo bez otpora, istog dana dolazi i Vojvoda od Angulema - početak Burbonske restauracije.

Rusi ulaze u Pariz
* 21. 3. - Bitka kod Arcis-sur-Aubea: Napoleon uspeva izmaći znatno brojnijim koalicionim trupama.
* 22. 3. - Ferdinand VII. se nakon šest godina u Francuskoj vraća u Španiju.
* 25. 3. - Bitka kod Fère-Champenoise je poraz maršalâ Marmonta i Mortiera od koalicionih snaga kneza Schwarzenberga
* 25. 3. - Osnovana De Nederlandsche Bank, centralna banka Nizozemske.
* 26. 3. - Bitka kod Saint-Diziera je beskorisna pobeda za Napoleona, poslednja pre abdikacije: uspešno mu je skrenuta pažnja od Pariza.
* 27. 3. - Rat iz 1812.: Bitka kod Horseshoe Benda, Andrew Jackson porazio Indijance Creek u Alabami, koji će se morati odreći dosta zemlje.
* 28. 3. - Bitka kod Valparaísa: Britanci zarobili jednu američku fregatu i šalupu ispred Čilea.
* 29. 3. - Meksički rat za nezavisnost: rojalisti povratili Oaxacu. Ustanici trpe neuspehe, pogođeni su i neslogom.
* 31. 3. - Bitka za Pariz: koalicione snage na čelu sa carem Aleksandrom I ulaze u grad.

### April/Travanj

* 1. 4. - U Londonu su instalirane prve lampe plinskog uličnog osvjetljenja.
* 3. 4. - Francuski Senat zbacio Napoleona, tri dana kasnije poziva Burbone. Maršali i viši oficiri su takođe otkazali poslušnost Napoleonu.

"Portret Luja XVIII" (Gérard)
* 6. 4. - Napoleon bezuslovno abdicira, dva dana nakon što je pokušao abdicirati u korist svog sina. Senat usvaja projekat ustavne povelje: Francuska je ponovo monarhija, na čelu sa "slobodno pozvanim" Lujem XVIII - Prva restauracija.
* 10. 4. - Bitka kod Tuluza se završila s velikim gubicima za Velingtonovu vojsku ali ulazi u grad dva dana kasnije.
* 10. 4. - Služba, ceremonija pročišćenja, i parada pobednika na pariskog Trgu Konkord, preimenovanom u Luj XVI.
* 11. 4. - Ugovor iz Fontainebleaua: Napoleon je lišen carske vlasti, kao i njegovi potomci. Data mu je Elba. Carica Marija Lujza dobija vojvodstva Parmu, Placentiju i Guastallu.
* 12. 4. - Grof od Artoa (budući Šarl X) stigao u Pariz kao privremeni zamenik brata Luja.
* 13. 4. - Napoleon prihvata Ugovor iz Fontainebleaua, nakon što se sinoć pokušao otrovati.
* 14. 4. -  Za Napoleona kreirana Kneževina Ostrva Elba.
* 14. 4. - Zvanični kraj Španjolskog rata za neovisnost.
* 14. 4. - Ispad opkoljenih Francuza kod Bayonna.
* 16. 4. - Konvencija iz Schiarino-Rizzina: italijanski vicekralj Eugène i austrijski gen. von Bellegarde sklopili primirje.
* 17. 4. - Komandant španske Druge armije Francisco Javier de Elío stavlja kralju Ferdinandu na raspolaganje svoje trupe za obnovu apsolutizma
* 20. 4. - Neredi u Milanu, omrznuti ministar finansija Giuseppe Prina je linčovan. Vicekralj Beauharnais nekoliko dana kasnije odlazi u progonstvo, kod tazbine u Bavarsku.

Oproštaj Napoleona od carske garde
* 20. 4. - Oproštaj Napoleona od carske garde u zamku Fontainebleau.
* 23. 4. - Grof od Artoa zaključio primirje između Francuske i saveznika.

Alegorija povratka Burbona u Francusku
* 24. 4. - Luj XVIII se iskrcao u Calaisu, nakon 23 godine emigracije.
* 24. 4. - Mantovska konvencija: napoleonovska Kraljevina Italija privremeno pripada Austriji - potvrđeno na Bečkom kongresu 1815. (→ Kraljevstvo Lombardija-Venecija).
* 25. 4. - Gen. Habert predao Barcelonu nakon uporne obrane.
* 25. 4. - Tokom prolaza kroz Provansu, Napoleon je izložen neprijateljskim manifestacijama.
* 28. 4. - Austrijanci u Milanu.

### Maj/Svibanj

* 2. 5. - Luj XVIII "po milosti Božjoj Kralj Francuske i Navare" izdaje deklaraciju iz Saint-Ouena: ne prihvata ustav iz aprila, ali obećava novi koji će sačuvati mnoge tekovine revolucije. Sutradan stiže u Pariz.
* 3. 5. - Napoleon se sa britanskog broda *HMS Undaunted* iskrcao na Elbu.
* 4. 5. - Španski kralj Ferdinand VII. proglašava ništavnim sve propise Kadiskog kortesa, uključujući Kadiski ustav iz 1812. - povratak u apsolutizam, progon liberala.
* 4. 5. - Antverpen se predao koaliciji, nakon što je Luj XVIII poslao pismo Karnou.
* 5. 5. - Britanci uništili Fort Ontario u državi Njujork.
* 13. 5. - Ferdinand VII. se trijumfalno vraća u Madrid, dva dana nakon što je Kortes raspušten i uhapšeni njegovi politički protivnici. Apsolutizam traje do 1820, kada je Kadiski ustav vraćen na tri godine.
* 17. 5. - Usvojen Ustav Norveške, danski princ Kristijan Frederik izabran za kralja - mora abdicirati u avgustu.

"Portret Ferdinanda VII" (Goya, 1815)
* 17. 5. - Francuska okupacija Monaka zamenjena austrijskom.
* 17. 5. - Argentinski rat za nezavisnost: španska flota potučena u bici kod Bucea, blizu Montevidea - grad je već dve godine blokiran s kopna, a sad je izgubio i morsku vezu.
* 20. 5. - Viktor Emanuel I. se vratio u Torino.
* 23. 5. - Praizvedba konačne verzije jedine Beethovenove opere *Fidelio* u Beču.
* 24. 5. - Trijumfalni povratak pape Pija VII. u Rim.
* 27. 5. - Maršal Davout je konačno predao Hamburg ruskom gen. Bennigsenu, po naređenju Luja XVIII.
* 29. 5. - Joséphine de Beauharnais umrla u Malmaisonu - prehladila se u šetnji sa carem Aleksandrom.
* 30. 5. - Pariski ugovor: Francuska se vraća u granice iz 1792. Britanci definitivno dobijaju Svetu Luciju i Tobago, kao i Sejšele i Mauricijus.

### Jun/Juni/Lipanj

Narvski slavoluk u S. Peterburgu
* 1. 6. - Iskrcavanje Švajcaraca u Port-Noir označava povratak Ženeve u Konfederaciju.
* 4. 6. - Luj XVIII daje Ustavnu povelju, zadržana neka dostignuća Revolucije.
* 10. 6. - Austrijanci zauzeli Kotor, nakon otpora crnogorske narodne vojske - kraj ujedinjene Boke i Crne Gore - u okviru Kraljevine Dalmacije pripada Habsburzima do 1918.
* jun - Karađorđe, koji je interniran u Gracu, dobio pasoš za Rusiju.
* jun - Miloš Obrenović postao oborknez požeške i kragujevačke nahije (ranije samo rudničke).
* 15. 6. - Venecuelanski rat za nezavisnost: Druga bitka kod La Puerte je odlučujuća pobeda rojalista José Tomás Bovesa nad Drugom Venezuelanskom Republikom. Boves je nominalni rojalista ali zapravo vodi brutalni rasni i klasni rat protiv belaca i kolonijalnog poretka.
* 21. 6. - Osam londonskih članaka: tajna konvencija velikih sila daje Willemu I čitavo Nizozemlje.
* 23. 6. - Snage Rio de la Plate (Argentine) ušle u Montevideo.

### Jul/Juli/Srpanj

Švedsko-norveška unija 1814-1905
* 1. 7. - Obnovljena Španjolska inkvizicija (ukinuta 1820, definitivno 1834).
* 5. 7. - Bitka kod Chippawe je američka pobeda u britanskoj Kanadi.
* 7. 7. - *Waverley* je prva proza Waltera Scotta i možda prvi istorijski roman u zapadnoj tradiciji.
* 7. 7. - Rojalisti ušli u Karakas - Bolivar se povukao na istok sa mnogim izbeglicama koji beže od Bovesa.
* 13. 7. - U Pijemont-Sardiniji osnovani karabinjeri, vojna jedinica sa policijskim dužnostima.
* 25. 7. - George Stephenson testira prvu od Killingworthskih lokomotiva, zvanu "Blucher".
* 25. 7. - Teška Bitka kod Lundy's Lanea je strateška britanska pobeda u Kanadi.
* 26. 7. - 14. 8. - Švedsko-norveški rat: Norveška se u kratkom ratu pokušava odupreti priključenju Švedskoj.
* leto - Emigranti iz Srbije šalju protu Matiju ruskom caru da traži pomoć za Srbe i prenese protivljenje za neku novu Karađorđevu ulogu u Srbiji.
* leto - Skupština virovitičke županije odlučila da se selo Naukovac (danas deo Rijenaca) kod Voćina preseli u Smude, ali seljaci na čelu sa Stevanom Filipovićem se tome usprotivili.

### Avgust/August/Kolovoz

* 7. 8. - Papa Pio VII. bulom *Sollicitudo omnium ecclesiarum* obnovio Družbu Isusovu (zvanično ukinutu 1773, što nije svuda sprovedeno).
* 9. 8. - Ugovor iz Fort Jacksona je kraj Creekovskog rata: Indijanci Creek ostaju bez 93.000 kv.km zemlje u dan. centralnoj Alabami i južnoj Džordžiji.
* 13. 8. - Anglo-holandski ugovor: Holanđanima vraćeni posedi uzeti od 1803. s izuzetkom Rta dobre nade i kasnije Britanske Gvajane.
* 14. 8. - Konvencija iz Mossa je primirje i faktički mir u Švedsko-norveškom ratu: biće sprovedena personalna unija, a švedski kralj prihvata norveški ustav. Završen je poslednji švedski rat.

Spaljena Bijela kuća
* 24. 8. - Rat iz 1812.: nakon dobijene bitke kod Bladensburga, Britanski vojnici zauzeli Vašington D.C. - dolazi do Paljenja Washingtona u kome su izgorele mnoge javne zgrade uključujući Belu kuću i Kapitol.
* 25. 8. - Washington D.C. pogođen tornadom i kišom koja je ugasila požare, Britanci se ubrzano povlače.

### Septembar/Rujan

* 3. 9. - Pruske reforme: zakonom uvedena vojna obaveza.
* 6. 9. - José de San Martín preuzeo položaj guvernera provincije Cuyo na zapadu Argentine, gde će stvarati Vojsku Anda.
* 11. 9. - Bitka kod Plattsburgha - važna američka pobeda na jezeru Champlain.
* 13/14. 9. - Tokom Bitke za Baltimore Britanci bombarduju Fort McHenry - Francis Scott Key to posmatra i inspirisan je za pesmu *The Star-Spangled Banner*.
* 17. 9. - Karađorđe i vojvode sa porodicama krenuli iz Novog Sada preko Temišvara i Erdelja za Rusiju.
* 18. 9. - Otvaranje Bečkog kongresa.
* 26. 9. - Hadži-Prodanova buna u požeškoj nahiji, nakon sukoba Hadži Prodanovog brata Mijaila i igumana Pajsija sa Turcima u manastiru Trnava (u Srbiji je kuga) - pored Turaka guši je i Miloš Obrenović, koji je umirio i okolinu Kragujevca, gde mu se predao Toma Vučić Perišić; Sulejman-paša Skopljak pojačava teror.
* 26. 9. (14. 9. po j.k.) - U Odesi osnovana Filiki Eterija ("Društvo prijatelja"), tajno grčko udruženje za podizanje ustanaka hrišćanskih naroda na Balkanu, za nezavisnost Grčke.

### Oktobar/Listopad

Bečki kongres
* 2. 10. - Čileanski rat za nezavisnost: Bitka kod Rancague, poznata i kao "katastrofa" - španski rojalisti povratili kontrolu nad Čileom.
* 12. 10. - Uspostavljena Kraljevina Hanover (do 1837. u personalnoj uniji sa UK, traje do 1866).
* 16. 10. - Londonska pivska poplava: usled pucanja ogromnih rezervoara, 1.470.000 litara piva poplavilo okolne ulice - srušeno par kuća, poginulo osam osoba.
* 26. 10. - Karađorđe i vojvode stigli u ruski besarabijski grad Hotin.

### Novembar/Studeni

* 1. 11. - Počinje Anglo-nepalski rat ili Rat Gurki (do 1816).
* 23. 11. - Kurban bajram: Johann Ludwig Burckhardt je u Meki pod krinkom muslimana.
* 29. 11. - Prvo izdanje londonskog *The Times*-a štampano Koenigovom parnom presom.

### Decembar/Prosinac

* 10 - 12. 12. - Opsada Bogote: kolumbijski federalisti, na čelu sa Bolivarom, odnose pobedu nad centralistima i zauzimaju grad.
* 15. 12. - Počinje Hartfordska konvencija, labudova pesma američke Federalističke partije.
* decembar - Prota Matija u Beču, pokušava da zainteresuje velike sile za srpsko pitanje; srpsku delegaciju 17. decembra primio car Franz II. koji obećava pomoć, zatim i ruska delegacija traži zaštitu hrišćana u Turskoj.
* decembar - Pobuna seljaka na spahiluku grofa Isidora Jankovića (Daruvar, Pakrac, Sirač).
* 22. 12. - Mahmud ibn Muhammad je novi beg Tunisa, nakon što je ubio rođaka Osman Bega (do 1824).
* 24. 12. - Potpisan Ghentski ugovor kojim se Rat iz 1812. okončava statusom kvo. Vest sporo putuje pa rat traje do februara.
* 29. 12. (17. 12. po j.k.) - Đakon Avakum ubijen u Beogradu i nabijen na kolac, kao i iguman Pajsije; u Beogradu je pogubljeno oko 300 ljudi.

### Kroz godinu

Ingres: "Velika odaliska"
* Vuk Karadžić: objavljeni *Mala prostonarodna slovenoserbska pjesnarica* i prva gramatika srpskog narodnog jezika *Pismenica serbskoga jezika po govoru prostoga naroda napisana*, čime započinje njegova borba za narodni jezik; Vuk zapisuje narodne pesme u Šišatovcu (?).
* Izdat prvi deo Vidakovićevog romana "Ljubomir u Jelisijumu".
* Smail-aga Čengić muselim u Gackom.
* Crna Gora: turska vojska ulazila u Pivu, manji sukob i prema skadarskoj strani.
* Bunili se Bošnjaci u Sarajevu i Mostaru.
* Ugušen pokret mostarskog ajana Ali-age Dadića protiv bosanskog vezira, u Mostaru pogubljeno 17 pravoslavaca, 9 katolika i 13 muslimana.
* Vidinski pašaluk vraćen pod osmansku kontrolu nakon smrti naslednika Osmana Pazvanoglua.
* Dovršena veća crkva u manastiru Reževići.
* *Sovjet maternij oboega pola junosti serbskoj i valahijskoj* Eustahije Arsić.
* Nauka i tehnika:
	+ Eli Terry u Connecticutu počinje proizvodnju drvenih satova, što se pominje kao prva masovna proizvodnja sa izmenjivim delovima.
	+ Opisane Fraunhoferove linije.
	+ Laplacov *Essai philosophique sur les probabilités* o teoriji vjerojatnosti u kome je izložen "Laplasov demon", prva artikulacija naučnog determinizma.

* "Leonida u Termopilu" (David, 1799-1814)
* "Čerkeskinja u kupatilu" (Blondel, kopija)
* "San ribareve žene" (Hokusai)
* "Portret lorda Byrona" (Phillips)
* "Portret madam de Senonnes" (Ingres)
* "Treći maja 1808" (Goya)
* "Tri gracije" (Canova, verzija iz Ermitaža)

## Karte

* "Evropska Turska i Ugarska" (.tiff, 94.6MB)
* Thomsonova mapa Balkana

## Rođenja

* 1. 1. - Hong Xiuquan, lider Tajpinške pobune († 1864)
* 1. 1. - Stjepan Ilijašević, pedagog i pjesnik († 1903)
* 9. 3. - Taras Ševčenko, pesnik († 1861)
* 17. 4. - Josif Pančić, botaničar, prvi predsednik srpske akademije († 1888)
* 4. 5. - Metel Ožegović, hrvatski političar († 1890)
* 30. 5. - Mihail Bakunjin, anarhista († 1876)
* 19. 7. - Samuel Colt, američki izumitelj († 1862)
* 10. 8. - Henri Nestlé, osnivač kompanije († 1890)
* 11. 8. - Ivan Mažuranić, pjesnik i političar († 1890)
* 13. 8. - Anders Jonas Ångström, fizičar († 1874)
* 15. 10. - Mihail Ljermontov, književnik († 1841)
* 6. 11. - Adolphe Sax, pronalazač saksofona († 1894)
* 14. 11. - Janko Šafarik, istoričar i filolog († 1876)
* ? - Muhamed Hadžijamaković, muslimanski lider u Bosni († 1878)
* ? - Konstantin Pejčić, lekar († 1888)

## Smrti

* 27. 1. - Philip Astley, promoter cirkusa (\* 1742)
* 27. 1. - Johann Gottlieb Fichte, njemački filozof (\* 1762)
* 26. 3. - Joseph-Ignace Guillotin, pronalazač (\* 1738)
* 31. 3. - Džono Rastić, pjesnik (\* 1755)
* 15. 4. - Petar Bašić, pisac i prevoditelj (\* 1751)
* 5. 5. - Abdullah I Al-Sabah, vladar Kuvajta (\* 1740)
* 29. 5. - Joséphine de Beauharnais, francuska carica (\* 1763)
* 3. 6. - Teodor Janković-Mirijevski, filozof pedagog (\* 1741)
* 19. 7. - Matthew Flinders, moreplovac i istraživač (\* 1774)
* 9. 8. - Antin Angelovič, unijatski mitropolit Lvova (\* 1756)
* 21. 8. - Benjamin Thompson, fizičar i pronalazač (\* 1753)
* 8. 9. - Maria Carolina d'Asburgo-Lorena, de fakto vladarka Napulja i Sicilije (\* 1752)
* 2. 12. - Markiz de Sade, pisac libertin (\* 1740)
* 9. 12. - Joseph Bramah, pronalazač (\* 1748)
* 29. 12. - Sveti đakon Avakum,
* 29. 12. - Sveštenomučenik iguman Pajsije
* ? - Isaac Fresco Romano (Tanburi Isak), osmanski kompozitor (\* 1745)
* ? - Saud bin Abdul-Aziz bin Muhammad bin Saud, vladar prve Saudijske države

## Reference

Literatura
* *Istorija srpskog naroda*, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa 1804-1878, Beograd 1981
	+ Peta knjiga prvi tom (5-1)
	+ Peta knjiga drugi tom (5-2)