Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fosil

Fosil Tarbosaura
**Fosil** (lat. *fondere* - kopati, *fossus* - iskopan) je ostatak života iz geološke prošlosti. U srpskohrvatskom jeziku fosili se nazivaju *okaminama*, jer se radi o životinjskim ili biljnim ostacima koji su petrofisani, odnosno okamenjeni (sačuvani u izvornom položaju i obliku na mjestu gdje je mrtvi organizam odložen). Životinjske kućice mogu biti vremenom otopljene, a prostor koji su ispunjavale u sedimentu ispunjen npr. kalcitom. Izvorni oblik je utisnut u stijenu u fazi njezine dijageneze, tj. prije konačnog petrifisanja, te naknadno ispunjen drugim materijalom. Kod biljaka vrijedi sličan proces, posebno kod utiskivanja ostataka lišća u slojevima lapora, ugljena. Za očuvanje fosilnih ostataka važno je odlaganje organizama u relativno mirnoj, energetski slabo aktivnoj, vodenoj sredini. Zatim da je ta sredina povoljna za očuvanje biološke tvari, a najčešće su to sredine s malo ili potpuno bez kiseonika (anaerobne).

Na kraju, poželjno je da je stupanj dijageneze i novog sedimentanisanja relativno velik u kratkom vremenu, a kako bi se čim prije stvorili uvjeti za povećanje tlaka naliježućih sedimenata, te litifikaciju dubljih naslaga u obliku što više nalik stanju naposredno nakon taloženja. Svi živi organizmi su potencijalni fosili, no sačuvano ih je vrlo malo. Najčešći fosili su tvrdi delovi biljaka i životinja. Meko tkivo je vrlo rijetko fosilisano. Ponekad je znanost o fosilima, paleontologija, izuzetno važna za naše razumijevanje života.

## Proučavanje

Proučavanje evolucije staništa i životnih zajednica važan je dio paleontologije.

1. Nakon smrti meki dijelovi Triceraptosa brzo se razgrađuju, a ostaje samo tvrdi kostur i rogovi.
2. Tijekom vremena kosti dospijevaju pod debele slojeve sedimenta i otvrdnjavaju pretvarajući se u fosil.
3. Sedimentni slojevi pretvaraju se u stijenu. Mogu se izdignuti ili preklopiti te tako nastaju planine.
4. Erozijom na površini izbijaju kosti. Paleontolozi mogu skupiti i proučavati ostatke dinosaura.
5. Fosili se proučavaju u gotovo svim dijelovima svijeta. Proučavaju ih znanstvenici zvani paleontolozi.

### Vrste

Fosili mogu biti mikroskopske biljke i životinje kao i goleme kosti dinosaura. Mogu ostati skoro nepromenjeni ili ih mogu zamjeniti minerali.

Fosili kralježnjaka građeni su od mnogih dijelova i obično se pronalaze samo pojedini dijelovi. Ako postoje odgovarajući uvjeti, može biti sačuvan i celi kostur.

Jantar je fosilisana smola drveta i često sadrži uhvaćenog kukca i druge malene životinje i biljke.
Fosilisano drveće može se sačuvati kao kalup kore. Unutrašnjost istrune i zamjeni ju pijesak.
Okamenjivanje češera se dogodi kada voda bogata silicijem kristalizira u stanicama češera.
Amoniti su se nalazili u eri mezozoika kada su mora bila puna mekušaca. Njihove ljušture bile su građene od minerala argonita i često su ih tekom fosilisanja zamjenili drugi minerali.
Vulkanski pepeo se brzo pretvara u stijenu. Zakopana biljka ili životinja može istruniti i ostaviti šupljinu koja se ispunjena gipsom pretvara u odljev.
# Vodenkonji

| Vodenkonji
 |
| --- |
|  |
| Nilski konj *Hippopotamus amphibius* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Artiodactyla  |
| Porodica:
 | **Hippopotamidae** Gray, 1821. |

**Vodenkonji** (lat. *Hippopotamidae*) su porodica papkara koja ima samo dva roda, a svaki od ta dva roda samo jednu vrstu, nilskog konja i patuljastog vodenkonja. Danas vodenkonji žive samo u Africi.

Fosilni nalazi vodenkonja sežu još u miocen. Sve do pleistocena nastanjivali su osim Afrike i Europu i Aziju. Nova genska istraživanja daju naslutiti, da su najbliži srodnici vodenkonja kitovi.

## Vanjske veze

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Vodenkonji** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Hippopotamidae** |
# Seksualni dimorfizam

Porodica krunatih pataka-mužjak
Porodica krunatih pataka-ženka
**Spolnim dimorfizmom** naziva se tjelesna razlika između mužjaka i ženke iste vrste. Razlike mogu biti u obliku tijela, boji i/ili veličini.

Primjeri spolnog dimorfizma se mogu naći kod ogromnog broja životinjskih vrsta, jedva da postoji jedna životinjska porodica kod koje se ne pojavljuje. Tako postoji kod mnogih riba kao, recimo, kod gupija (koje su jedna od najuobičajenijih vrsta u kućnim akvarijima). Postoji također i kod velikog broja ptičjih vrsta. Prije svega su u porodici pataka izražene razlike razlike između mužjaka i ženke često vrlo velike. To vrijedi i za čitav **red** kokoški, kod kojih je paun najpoznatija vrsta s tako izraženim spolnim dimorfizmom. I kod insekata se može uočiti razlika između spolova.

I kod sisavaca se može uočiti spolni dimorfizam. Mužjak sisavaca gotovo je uvijek krupniji i jači od ženke (kod drugih kralježnjaka je češće obrnuto), te često ima izraženija prirodna oružja (rogove, kljove isl). Izuzetak je **pjegava hijena**, kod koje je ženka veća i agresivnija.

Homo sapiens spada u vrste kod kojih je spolni dimorfizam uočljiv, ali manje izražen nego kod većine drugih sisavaca.

Pojavljuje se i kod domaćih životinja. Kod domaćih ovaca kao i kod domaćih goveda mužjaci su u pravilu krupniji i teži a i češće imaju rogove nego ženke.

Međutim, neke životinje (prije svega ribe ) pokazuju dimorfizam samo u razdoblju parenja.

Iz ralike u veličini kao posljedici spolnog dimorfizma, prije svega kod primata, se može zaključiti koji oblik socijalnog života vlada kod određene vrste. Kod ekstremnih ralika u veličini između mužjaka i ženki uglavnom prevladavaju "haremske zajednice", što znači da grupu čine jedan veliki, iskusan mužjak i više ženki. Takav su primjer gorile.

Kod manje izraženih razlika u veličini uglavnom prevladava veza između jednog mužjaka i jedne ženke, ali to ne znači obavezno doživotnu monogamiju, nego često samo u razdoblju parenja. Primjer za takav oblik socijalnog ponašanja su čimpanze, bonobi ali i ljudi.
# Šumska voluharica

| Šumska voluharica
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Porodica:
 | Cricetidae  |
| Potporodica:
 | Arvicolinae  |
| Rod:
 | Myodes  |
| Vrsta:
 | *M. glareolus*  |
| Dvojni naziv
 |
| Myodes glareolus (Schreber, 1780.)
 |
|  |
| Životni prostor šumske voluharice

 |

**Šumska voluharica** (lat. *Myodes glareolus*, prije *Clethrionomys glareolus*) je maleni sisavac iz porodice *Cricetidae*, podporodica Arvicolinae (voluharice).

Ima crveno-smeđe krzno i sive mrlje, a rep je oko pola dužine tijela (100 milimetara).
Ovaj glodavac živi u šumskim područjima u većem dijelu Europe i sjevernoj Aziji. Autohtona je vrsta u Velikoj Britaniji, ali ne i u Irskoj, gdje je slučajno uvedena, a sada se mnogo proširila na jugu i jugozapadu.

Šumska voluharica živi u šumama, živicama i drugoj gustoj vegetaciji poput paprati i kupine. Njena podzemna komora obložena je mahovinom, perjem i biljnim vlaknima te sadrži zalihu hrane. Može živjeti osamnaest mjeseci do dvije godine i uglavnom je biljojed, jede pupove, koru, sjemenke, lišće, voće i povremeno kukce i druge male beskralješnjake. Lako se penje na grmlje i niske grane drveća. U plitkim jamama, ženka okoti oko četiri legla tijekom ljeta.

## Izvori
# Patuljasti miš

| *Patuljasti miš* |
| --- |
|  |
| Patuljasti miš (*Micromys minutus*)
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Porodica:
 | Muridae  |
| Rod:
 | Micromys  |
| Vrsta:
 | M. minutus  |
| Dvojni naziv
 |
| Micromys minutus (Pallas, 1771) |
|  |
| Životni prostor patuljastog miša
 |

**Patuljasti miš**, *Micromys minutus,* je mali glodavac podrijetlom iz Euroazije.
Živi u poljimažitarica poput pšenice i zobi, trstici i drugim visokim prizemnim biljkama. To je najmanji europski glodavac: odrasli može težiti tek 4 grama. Jede uglavnom sjemenke i kukce, a zna pojesti i voće. Gnijezda su mu kuglasta, građena od trave i pričvršćena na stabljike znatno iznad tla.

## Historija

Prije nego što je patuljasti miš službeno opisan, engleski prirodoslovac Gilbert White je pretpostavio da je neopisana vrsta i prijavio njihova gnijezda u Selborneu u Hampshireu:

*Oni nikada ne ulaze u kuće, nađe ih se u stajama u snopovima sijena. Grade svoja gnijezda među stabljikama kukuruza iznad tla. Odgoje čak osam mladunaca u jednom okotu u malom okruglom gnijezdu građenom od listova, trave ili žita. Dugi su 8 cm. Jedno od tih gnijezda nabavio sam ove jeseni, građeno od vlati pšenice, savršeno okruglo te otprilike veličine lopte za kriket. Bilo je tako čvrsto i dobro popunjeno da se moglo kotrljati po stolu, a da se ne raspadne iako je sadržavalo osam malih golih i slijepih miševa.*

Od 2001. u Velikoj Britaniji poduzimaju se nastojanja za očuvanje vrste patuljastog miša. Teniske loptice koje se koriste u mečevima Wimbledona recikliraju se za stvaranje umjetnih gnijezda kako bi im se pomoglo izbjeći grabežljivce te oporaviti se od statusa gotovo ugrožene vrste.

## Opis

portret
Patuljasti miš je dug od 55 do 75 mm, a rep mu je dug od 50 do 75 mm. Teži od 4 do 11 g ili oko pola težine kućnog miša. Oči i uši su mu velike, a nos mu je mali. Krzno mu je debelo i meko, nešto deblje zimi nego ljeti. Gornji dio krzna mu je smeđe boje, ponekad sa žutim ili crvenim tragovima, a donji dijelovi su bijele ili krem boje. Noge su mu široke, a rep je dug i gol te su prilagođeni penjanju. Rep mu također služi za održavanje ravnoteže.

## Izvori
# Slijepo crijevo

**Slijepo crijevo** je početni dio debelog crijeva.

Naziv "slepo crevo", kojim se narod služi ne odgovara nazivu kojim se lekari služe. Lekari nazivaju slepim crevom onaj deo debelog creva koji se kao kesa, slepo, završava i u koji ulazi tanko crevo. Ono, pak, što narod naziva slepim crevom, to je jedan crevuljak koji izlazi iz debelog creva na mestu gde u njega ulazi tanko crevo. Zapaljenje slepog creva, kako se obično u narodu kaže, u stvari je zapaljenje crevuljka. Pošto je naziv "zapaljenje slepog creva" uobičajen, to ćemo se mi tim nazivom služiti.

U donjem delu trbuha, sa desne strane, nalazi se početak debelog creva, iz koga izlazi slepo crevo, koje, najčešće visi prema karlici, ali može imati i drugi položaj. Dužina slepog creva je prosečno 8 cm, a debljina 7 mm. Slepo crevo je za čoveka nepotreban ostatak iz prošlosti, koji ne igra nikakvu ulogu u njegovom organizmu.

Prema svom pložaju i dužini, slepo crevo može biti povezano sa svim organima na desnoj strani trbušne šupljine.

## Povezano

* Tanko crijevo
* Debelo crijevo
* Apendicitis
# Crevo (zoologija)

Crevo (zoologija)
U zoologiji, **crevo**, takođe poznato kao **alimentarni kanal** ili **alimentarni trakt**, je cev kojom bilateralne životinje prenose hranu do organa za varenje. Kod velikih bilateralnih životinja crevo generalno ima izlaz, čmar, putem koga životinja odstranjuje čvrsti otpad. Taj proces je defekacija. Male bilateralne životinje često nemaju čmar, i one odstranjuju čvrsti otpad na neki drugi način, na primer kroz usta.

## Reference
# Brazilski orah

| Brazilski orah
 |
| --- |
|  |
| Crtež Brazilskog oraha
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Plantae  |
| Divizija:
 | Magnoliophyta  |
| Razred:
 | Magnoliopsida  |
| Red:
 | Ericales  |
| Porodica:
 | Lecythidaceae  |
| Rod:
 | Bertholletia  |

**Brazilski orah** (latinski: *Bertholletia excelsa*) je južnoamerička biljka iz porodice Lecythidaceae, koja raste samoniklo u tropskim šumama sliva Amazone; Brazila, Perua, Bolivije, Kolumbije i Ekvadora

## Karakteristike

Po njemu je naročito znana brazilska država Pará, u kojoj se zove *Castanha do paará*, a uzgaja se kao jedan od glavnih izvoznih artikala.

Stablo naraste visoko i preko 49 metara, sa krošnjom širokom 30 metara i deblom dijametra 2-3 metra
Ima jajaste listove i i cvjetove od bijele do oker boje.

Daje kuglaste plodove dijametra od 5 do 10 cm, koji imaju od 8 do 24 sjemenki raspoređenih kao kriške naranče. Ti su orašćići bogati proteinima, dijetalnim vlaknima,tiaminom, selenom, bakrom i magnezijem, pa se jedu sirovi ili blanširani.

Farmaceutska industrija puno koristi ulje Brazilskog oraha za proizvodnju šampona, sapuna, [[regeneracija|regeneratora za kosu i krema za njegu kože.

## Reference

## Vanjske veze

* *Brazil nut* (`en`)
# Svisci

| Svisci
 |
| --- |
|  |
| Marmota flaviventris, Nacionalni park Yosemite, SAD
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Porodica:
 | Sciuridae  |
| Potporodica:
 | Xerinae  |
| Tribus:
 | Marmotini  |
| Rod:
 | Marmota Blumenbach, 1779 |

Mrmot u Austriji
Svisci
**Svisci** ili **mrmoti** su rod glodavaca koji obitava na Sjevernoj zemljinoj polutci, na prostoru od Sjeverne Amerike preko Sibira pa sve do Himalaje.

Živi u jazbinama koje kopa u zemlji na dubine do 4 metra neodređene dužine međusobno povezanih sa više ulaza zbog bijega od grabežljivaca koji ga love. Naraste do veličine manjeg psa pa ga često zamjenjuju za slične životinje, npr. dabra. Smatra se da je bio jedan od nositelja kuge, jedne od najvećih svjetskih pošasti.

Svisci se hrane pretežno travama, korijenjem, lišajevima,
gomoljima biljaka i cvijećem. Spavaju zimski san.

## Povezano

* Sviščev dan

## Vrste

* *Marmota baibacina* - sibirski smeđi svizac Altajskog gorja
* *Marmota bobak* - nastanjuje središnju Europu i središnju Aziju
* *Marmota broweri* - nastanjuje Aljasku
* *Marmota caligata* - nastanjuje sjeverozapad Sjeverne Amerike
* *Marmota camtschatica* - nastanjuje istočni Sibir
* *Marmota caudata* - središnjoazijski zlatni i crveni svizac
* *Marmota flaviventris* - nastanjuje jugozapad Kanade i zapad SAD žutoprsi
* *Marmota himalayana* - nastanjuje Himalajsko gorje; Tibetansko snježno prase
* *Marmota marmota* - alpski svizac nastanjuje Alpe, Karpate, Tatre i Pirineje
* *Marmota menzbieri* - nastanjuje središnju Aziju
* *Marmota monax* - svizac "vremenski prognozer" iz Sjeverna Amerike
* *Marmota olympus* - svizac s područja grada Washingtona SAD
* *Marmota sibirica* - sibirski svizac mongolijskog područja
* *Marmota vancouverensis* - svizac s područja vankuverskih otoka, Britanske Kolumbije i Kanade
# Filipini

| Repúbliká ng̃ Pilipinas Republic of the Philippines Republika Filipini |
| --- |
|

Zastava |
| **Geslo:**Maka-Diyos, Maka-Tao, Makakalikasan at Makabansa (filipinski, "za ljubav Boga, naroda, prirode i države") |
| **Himna:** "Lupang Hinirang" |
| Glavni grad | Manila |
| Službeni jezici | filipinski i engleski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od SAD: 4. srpnja 1946. |
| Površina  |
| • Vode (%) | 0,6 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2004 | 86.241.697 (12.) |
| • Gustoća | 276 /km2 |
| Valuta | filipinski pezos  |
| Vremenska zona | +8 |
| Pozivni broj | 63 |
| Veb-domena | .ph |

**Republika Filipini** (filipinski *Repúbliká ng̃ Pilipinas*, engleski *Republic of the Philippines*) je otočna država u jugistočnoj Aziji. Po ustavnom uređenju je predsjednička republika.

## Stanovništvo

Pismenost (2000.): muškarci 96%, žene 95%.
Stupanj urbanizacije (udio gradskog stanovništva) (2000.): 59%

Demografski podaci:

* rodnost (2000.): 27‰
* smrtnost (2000.): 5‰
* očekivana životna dob (2000.): 69 godina

Narodnosni sastav (1995.):

* Tagaloganci 29%
* Cebuanci 23%
* Ilokanci 9%

## Religija

Verski sastav (1995.):

* rimokatolici 84%
* pripadnici nezavisne filipinske crkve (Church of Christ) 6%
* sunitski muslimani 5%
* protestanti 3%

## Ekonomija

Gospodarski sastav po djelatnostima (2000.):

* primarne 16%
* sekundarne 31%
* tercijarne 53%

BDP (2000.): 78 778 mil. $

BDP po stanovniku (2000.): 1040 $

## Gradovi

Veći gradovi: Popis gradova na Filipinima
# Crnorepi prerijski pas

| Crnorepi prerijski pas
 |
| --- |
|  |
| Crnorepi prerijski pas
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | [Animalia]]  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Podred:
 | Sciuromorpha  |
| Porodica:
 | Sciuridae  |
| Potporodica:
 | Sciurinae  |
| Rod:
 | *Cynomys*  |
| Vrsta:
 | C. ludovicianus  |
| Dvojni naziv
 |
| Cynomys ludovicianus (Ord, 1815) |
|  |
| *Cynomys ludovicianus* range
 |

**Crnorepi prerijski pas** (lat. *Cynomys ludovicianus*) je glodavac iz porodice *Sciuridae*. Živi u nekim velikim ravnicama Sjeverne Amerike u Kanadi, SAD-u i Meksiku.

## Opis

Crnorepi prerijski pas općenito je prekriven tamnijim bojama, sa svjetlijom bojom trbuha. Repovi imaju crne krajeve. Odrasli mogu težiti od 0,68 do 1,4 kg, mužjaci su obično teži od ženki. Duljina tijela je obično od 36 do 43 cm s 7,6 do 10 cm repa.

Najčešći predatori crnorepog prerijskog psa su kojoti, američki jazavci , crveni ris, suri orao, njorka jastrebovi , crvenorepi jastrebovi i čegrtuše. Iako su sada vrlo rijetki crnonogi tvor je nekoć bilo glavni predator u crnorepog prerijskog psa.

Za razliku od nekih drugih prerijskih pasa, ova životinja ne hibernira tijekom cijele zime. Crnorepi prerijski pas može se vidjeti iznad zemlje usred zime.

## Rasprostranjenost

Povijesni raspon crnorepog prerijskog psa je od južnih dijelova kanadske provincije Saskatchewan do meksičke savezne države Chihuahue. Područje obuhvaća dijelove Montane, Sjeverne Dakote, Južne Dakote, Wyominga, Colorada, Nebraske, Kansasa, Oklahome, Utaha, Arizone i Novog Meksika. Od 2007. godine crnorepi prerijski psi pojavljuju se diljem svog povijesnog raspona, isključujući i Arizonu. Međutim populacija je daleko ispod povijesnih razina.

## Prehrana

Crnorepi prerijski pas većinom jede travu koja tokom ljeta može sačinjavati i više od 75% njegove prehrane. Vrsta trave se mijenja tokom godina. Ponekad jede grmlje, podzemno korijenje (osobito tokom zime), manje životinjice poput skakavca, te izmet američkog bizona.

## Izvor
# Feromon

Pčela izlaže Nasonovu žleždu (belo na vrhu trbuha) oslobađajući feromon kako bi privukla roj u praznu košnicu
**Feromon** (od grčki: φέρω phero - *nositi* + hormon iz grčki: ὁρμή - *Poticaj*) je izlučenje hemijskih faktora koji izazivaju društveni odgovor kod članova iste vrste. Feromoni su hemikalije sa sposobnošću delovanja izvan tela sekretirajuće osobe, koje utiču na ponašanje primajućih pojedinca. Postoje alarmni feromoni, trag-hrane feromona, seksualni feromoni, i mnogi drugi koji utiču na ponašanje ili fiziologiju. Njihova upotreba među insektima je posebno dobro dokumentovana. Osim toga, neki kičmenjaci i biljke komuniciraju pomoću feromona.

## Osnove

Pojam „feromon“ je uveden od strane Petera Karlsona i Martina Lučera 1959. godine, na temelju grčke reči „pherein“ (za prevoz) i hormona (stimulisati). Oni su ponekad klasifikovani kao ekto-hormoni. Te hemijske poruke se prenoze izvan tela, a rezultat je direktni razvojni uticaj na hormonskom nivou ili promjene ponašanja. Oni su predložili termin za opisivanje hemijskih signala koje izazivaju urođeno ponašanje.

## Ograničenja

Postoje fizička ograničenja praktične veličine organizama koji koriste feromone, zato što feromon male veličine se šire difuzijom od izvornog organizma brže nego što mogu biti proizvedeni, i dovoljna koncentracija se dostiže veoma sporo. Bakterije su suviše male da koriste feromone kao seksualne atraktante, ali ih koriste da utvrde gustinu lokalne populacije sličnih organizama i za kontrolu ponašanja koje zahteva duže vreme izvršavanja (kvorum indikacija). Slično tome, jednostavne životinje rotatorije su tako]e suviše male za ženke da ostave upotrebljiv trag, međutim kod nešto-većih kopepoda, ženke ostavljaju trag koji mužjaci mogu da prate.

## Reference

## Literatura

* Edward O. Wilson, Bossert, W. H (1963). „Chemical communication among animals”. *Recent Prog. Horm. Res.* **19**: 673–716. PMID 14284035.
* Kohl JV, Atzmueller M, Fink B, Grammer K (October 2001). „Human pheromones: integrating neuroendocrinology and ethology”. *Neuro Endocrinol. Lett.* **22** (5): 309–21. PMID 11600881.
* Wyatt, Tristram D. (2003). *Pheromones and animal behaviour: communication by smell and taste*. Cambridge, UK: Cambridge University Press.
* Dusenbery, David B. (2009). *Living at micro scale: the unexpected physics of being small*. Cambridge: Harvard University Press.