Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dabrovi

| Dabrovi
 |
| --- |
|  |
| Europski dabar (*Castor fiber*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Porodica:
 | Castoridae  |
| Rod:
 | Castor Linnaeus, 1758 |

**Dabar** je vodena i kopnena životinjska vrsta i najveći glodavac sjeverne polutke. Masivne i zdepaste je građe, izvrstan plivač i ronilac što mu omogućava građa tijela. Dužina tijela dosegne do 1 metar, visina u hrptu je do 30 cm, a rep je širok i plosnat dužine do 30 cm. Težina odrasle jedinke je 20–30 kg. Boja dlake je tamnokestenjasta do sivkasta, na trbuhu je svjetlija dlaka.

Dabar je tipični monogam. Spolna zrelost nastupa sa 2,5 godine starosti kada se mladi dabrovi odvajaju od roditelja i zasnivaju novu obitelj. Pari se od siječnja do ožujka, a parenje se odvija se u vodi. Gravidnost traje prosječno 105 dana, a mladi dolaze na svijet od travnja do lipnja. Ima jednu generaciju godišnje. Ženka okoti 1–5 mladih.

Dabar živi na vodotocima i vodenim površinama obraslim bogatom močvarnom vegetacijom zeljastih i drvenastih vrsta. Osnovni stanišni uvjet za dabra je stalna i dovoljno duboka voda (min. 30 cm). Ukoliko nastanjuje manji vodotok koji ponekad postaje previše plitak, na njemu izgradi branu kako bi osigurao dovoljnu razinu vode i zaštitio ulaz u nastambu.
Dabar je isključivi biljojed, ljeti se hrani sočnim zeljastim biljem koje nalazi u vodi ili neposredno na obali. Koristi za hranu preko 300 zeljastih i drvenastih biljnih vrsta.

Europski dabar nekada je nastanjivao sve prikladne vodotokove i vodene površine od sjevera do juga europskog kopna, no početkom 20. stoljeća ostao je i opstao samo na četiri odvojena lokaliteta, u južnoj Norveškoj, na rijeci Labi u Njemačkoj i Poljskoj, na donjem toku rijeke Rone u Francuskoj i u Rusiji.

Zahvaljujući akcijama povratka dabra na nekadašnja staništa diljem Europe početkom novog tisućljeća dabar je ponovno rasprostranjen na širem prostoru i u relativno dobrom brojnom stanju. Prema podacima za 2000. godinu u populacija europskog dabra kreće se od 600–650.000 dabrova.

U Hrvatskoj je dabar nestao krajem 19. stoljeća, a ponovno je vraćen od 1996–1998. godine u okviru projekta *"Dabar u Hrvatskoj"*.

U Srbiji je poslednji prmerak ustreljen 1920. godine na Dunavu ali je ponovno je vraćen 2005. u rezervat prirode Zasavica gde je naseljena 31 životinja poreklom iz Bavarske. Sada ih u rezervatu ima preko 60 a proširili su se duž vodotoka Save do Obrenovca i Brčkog u Bosni, kao i po Mačvi i na Drini u Jadru. .
# Morsko prase

| Morsko prase
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Podred:
 | Hystricomorpha  |
| Porodica:
 | Caviidae  |
| Potporodica:
 | Caviinae  |
| Rod:
 | *Cavia*  |

**Morsko prase** ili **zamorac**, **zamorče** (latinski: *Cavia porcellus*) je vrsta herbivornog glodara iz porodice Caviidae. Naziv morsko prase se često koristi i za ostale vrste roda *Cavia*. Ova vrsta glodara je poreklom iz Južne Amerike, a danas je rasprostranjena kao kućni ljubimac i laboratorijska životinja po celom svetu. Prirodne populacije ove vrste su iščezle, dok su srodne vrste još uvek prisutne u travnatim ravnicama i visoravnima. U nekim zemljama Južne Amerike (Peru i Bolivija, na primer) morsko prase je sastavni deo nacionalne kuhinje, narodne medicine i pojedinih svetovnih religioznih običaja.

## Ime

Ime *morsko prase* u srpskom jeziku potiče od nemačke reči *Meerschweinchen* istog značenja. Ovu životinju su Španci doneli brodovima iz Amerike, pa otuda pridev „morsko“. U prošlosti, morsko prase je bilo zgodan izvor svežeg mesa na brodovima. U francuskom, i još nekim jezicima, ova životinja se naziva „indijsko prase“.

Naziv *zamorac/zamorče* je istog porekla (tj. „iza mora“ - izamorac->zamorac).

Poreklo engleskog naziva *guinea pig* do sada nije objašnjeno na zadovoljavajući način. Verovatno je reč o geografskoj zabuni.

## Životni vek i razmnožavanje

Morsko prase može da naraste do 40 cm u dužinu, težina varira oko jednog kilograma. Prosečan životni vek morskog praseta je 4-8 ili 5-10 godina. Kao i drugi glodari brzo se razmnožavaju. Ženke stiču polnu zrelost mesec dana po rođenju i svakih godinu dana, mogu da se okote tri puta. Trudnoća ženki jako je rizična, jer može da ugine ili da dobije premnogo mladunaca.

## Ishrana

Morski prasići su biljojedi. Jedu: spanać, celer, paradajz, šargarepu, papriku, krastavac, jabuku, dinju, breskve, grožđe, jagode, borovnice, kruške, travu , list maslačka.

## Oglašavanje

Zamorac se oglašava glasnim skičanjem kad je uznemiren i kada je gladan.

## Reference

## Literatura

* Richardson, V.C.G. (2000). *Diseases of Domestic Guinea Pigs* (2nd izd.). Blackwell. ISBN 0-632-05209-0.
* Terril, Lizabeth A.; Clemons, Donna J. (1998). *The Laboratory Guinea Pig*. CRC Press. ISBN 0-8493-2564-1.
* Vanderlip, Sharon (2003). *The Guinea Pig Handbook*. Barron's. ISBN 0-7641-2288-6.
* Wagner, Joseph E.; Manning, Patrick J (1976). *The Biology of the Guinea Pig*. Academic Press. ISBN 0-12-730050-3.

## Vanjske veze

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Cavia porcellus** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Morsko prase** |

* ACBA – American Cavy Breeders' Association
* Domestic Guinea Pig Genome
# Hrčci

*Za ostale upotrebe, pogledajte Hrčci (razvrstavanje).*

| Hrčci
 |
| --- |
|  |
| patuljasti hrčak
 |
| Status zaštite
 |
|
Status zaštite: **Niska zabrinutost** (IUCN 3.1)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Podred:
 | Myomorpha  |
| Natporodica:
 | Muroidea  |
| Porodica:
 | Cricetidae  |
| Potporodica:
 | **Cricetinae** Fischer de Waldheim, 1817. |

**Hrčci** (Cricetinae) su glodavci aktivni pretežno u sumrak. To je potporodica porodice Cricetidae iz reda glodavaca. U prirodi Europe živi jedino poljski, ili europski hrčak. Kao kućne životinje drže se pretežno zlatni hrčci i različite druge patuljaste vrste.

Rasprostranjeni su u Europi i Aziji. Imaju relativno malo (u odnosu na druge glodavce) vrsta, poznato je samo 18 vrsta svrstanih u sedam rodova. Najveći dio vrsta živi u stepama i polupustinjama Mongolije.

Neke sistematike ih ne razvrstavaju kao samostalnu potporodicu, nego ju smatraju tribusom potporodice Arvicolinae. Suprotno tome, ponekad se i rod Calomyscus svrstava u ovu grupu, međutim, oni nisu pravi hrčci.

Naziv "patuljasti hrčak" nije oznaka za neku jedinstvenu grupu unutar skupine hrčaka.

## Neke vrste hrčaka

* *Mesocricetus auratus*, Sirijski ili Zlatni hrčak
* *Phodopus sungorus*, Campbell - Ruski hrčak
* *Cricetulus griseus*, Kineski hrčak
* *Phodopus sungorus*, Bijeli ruski hrčak (Sibirski)

## Vanjske veze

* Sirijski hrčak Arhivirano 2012-08-18 na Wayback Machine-u ((en))
# Zec

*Za ostale upotrebe, pogledajte Zec (razvrstavanje).*

| Zec
 |
| --- |
|  |
| {{{slika\_opis}}}
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Lagomorpha  |
| Porodica:
 | Leporidae  |
| Rod:
 | Lepus  |

**Zec** (latinski: *Lepus*) je rod sitnih sisara iz istoimene familije (Leporidae), u okviru reda paglodara (Lagomorpha). Rod zečeva se od kunića razlikuje načinom života (zečevi ne kopaju jazbine) i na svet donose mlade skoro potpuno sposobne za samostalni život (prekocijalni mladunci).

## Sistematika roda

Rod *Lepus* obuhvata devet podrodova, sa oko 30 vrsta.

podrod *Macrotolagus*
*Lepus alleni*
podrod *Poecilolagus*
*Lepus americanus*
podrod *Lepus*
*Lepus arcticus*
*Lepus othus*
*Lepus timidus*
podrod *Proeulagus*
*Lepus californicus*
*Lepus callotis*
*Lepus capensis*
*Lepus flavigularis*
*Lepus insularis*
*Lepus saxatilis*
*Lepus tibetanus*
*Lepus tolai*
podrod *Eulagos*
*Lepus castroviejoi*
*Lepus comus*
*Lepus coreanus*
*Lepus corsicanus*
*Lepus europaeus*
*Lepus granatensis*
*Lepus mandschuricus*
*Lepus oiostolus*
*Lepus starcki*
*Lepus townsendii*
podrod *Sabanalagus*
*Lepus fagani*
*Lepus microtis*
podrod *Indolagus*
*Lepus hainanus*
*Lepus nigricollis*
*Lepus peguensis*
podrod *Sinolagus*
*Lepus sinensis*
podrod *Tarimolagus*
*Lepus yarkandensis*
podrod *incertae sedis*
*Lepus brachyurus*
*Lepus habessinicus*
## Literatura

* Biologija 6, LOGOS, Dragana Milić i Imre Krizmanić. ISBN 978-86-6109-044-8.

## Vanjske veze
# Kunić

| Kunić
 |
| --- |
|  |
| Kunić
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Lagomorpha  |
| Porodica:
 | **Leporidae**  |

**Kunić** je naziv za sitne sisavce iz porodice *Leporidae*.

Postoji deset rodova kunića. Obično žive 4-10 godina, dok domaći kunić (lat. *Oryctolagus cuniculus domesticus*) može živjeti 6-12 godina, pa i više. Kunići, za razliku od pravih zečeva *(Lepus spp.)*, kopaju jazbine u zemlji.

Mladi dolaze na svijet poslije mjesec dana gestacije. Rađaju se slijepi i bez dlake, a progledaju s navršena dva tjedna. Stoga se mladi kunići smatraju altricijalnim, za razliku od prekocijalnih zečeva.

Kunići mogu biti divlji i pitomi, a danas ima i vrsta koje se uzgajaju isključivo kao ukrasne životinje. Kunić u prirodi živi u nastambama ispod zemlje. Ženka rađa gole i slijepe mladunce, koji su potpuno ovisni o majci. Biljojedi su, a osnovu prehrane predstavlja korjenasto i lisnato povrće, sijeno i žitarice. Za razliku od zečeva kunići imaju kraće uši i stražnje noge te su općenito sitnije građe.

## Reference
# Laurazija

**Laurazija** je bila superkontinent koji se odlomio od pangejskog superkontinenta u kasnom mezozoiku. Uključivala je većinu kopnenih masa koje čine današnje kontinente sjeverne hemisfere. Prije oko 200 milijuna godina Laurazija se podijelila na kontinente po kojima je nazvana: **Laur**entiju (sada Sjeverna Amerika) i Euro**aziju** (bez Indije i Arabije). Nastali južni superkontinent nazvan je Gondvana.

## Povezano

* Alfred Wegener
* Pomicanje kontinenata
* Tektonika ploča
# Južna Amerika

Položaj Južne Amerike u svetu
**Južna Amerika** je kontinent preko kojeg prolazi Ekvator, sa većinom svog tla na južnoj polulopti. Južna Amerika se nalazi između Tihog okeana i Atlantskog okeana. U geografskom smislu se sastavila sa Sjevernom Amerikom tek nedavno. Andi, isto relativno mladi u geografskom smislu i seizmički nemirni, se nalaze na zapadnom rubu kontinenta. Prostor istočno od Anda je uglavnom tropska šuma, korito rijeke Amazon.

Južna Amerika je četvrti najveći kontinent što se tiče veličine, poslije Azije, Afrike, i Sjeverne Amerike. Ona je peta najveća u stanovništvu, poslije Azije, Afrike, Evrope, i Sjeverne Amerike.

Smatra se da su prvi ljudi u Južnoj Americi došli nakon prijelaza Beringovog prolaza, ali postoje i druge teorije kao naprimjer da su se ljudi doselili u Južnu Ameriku iz Južnog tihog Okeana.

Od 1530ih godina, Evropljani iz Španije i Portugala su napali Južnu Ameriku, pokorili Američke starosjedioce, i podjelili kontinent u nekoliko kolonija. U devetnestom vijeku, ove kolonije su postigle nezavisnost i postale države.

Južna Amerika isto ima nekoliko ostrva, većina od kojih pripadaju raznim zemljama na kontinentu. Područje Karipskog mora pripada Sjevernoj Americi. Južnoameričke zemlje koje graniče sa Karipskim morom su poznate kao Karipska Južna Amerika.

Najveća Južno Američka država u veličini područja i stanovništva je Brazil. Neke regije Južne Amerike su Andi Države, Gujana brdsko-planinske zemlje, i Istočna Južna Amerika.

## Političke podjele Južne Amerike

| Ime
 | Područje (km²)
 | Stanovništvo (2002-07-01 prc.)
 | Gustoća Stanovništva (po km²)
 |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina
 | 2,766,890
 | 37,812,817
 | 14
 |
| Bolivija
 | 1,098,580
 | 8,445,134
 | 7.7
 |
| Brazil
 | 8,511,965
 | 176,029,560
 | 21
 |
| Čile
 | 756,950
 | 16,800,000
 | 20
 |
| Kolumbija
 | 1,138,910
 | 41,008,227
 | 36
 |
| Ekvador
 | 283,560
 | 13,447,494
 | 47
 |
| Gvajana
 | 214,970
 | 698,209
 | 3.2
 |
| Paragvaj
 | 406,750
 | 5,884,491
 | 14
 |
| Peru
 | 1,285,220
 | 27,949,639
 | 22
 |
| Surinam
 | 163,270
 | 436,494
 | 2.7
 |
| Urugvaj
 | 176,220
 | 3,386,575
 | 19
 |
| Venecuela
 | 912,050
 | 24,287,670
 | 27
 |

## Povezano

* Centralna Amerika
# Kućni ljubimac

Pas i mačka su omiljeni kućni ljubimci.
**Kućni ljubimac** je životinja koja živi sa čovekom, u kući/stanu ili dvorištu, za razliku od slobodnih životinja, životinja u laboratorijama, životinja u službi policije ili nekog drugog posla. Najpopularniji ljubimci su poznati po svojim odanim ili razigranim karakteristikama i atraktivnom izgledu. Kućni ljubimci generalno pružaju svojim vlasnicima nezanemarljive zdravstvene beneficije; pokazalo se da posedovanje ljubimaca pomaže otklanjanju stresa za one koji vole životinje. Danas postoji medicinski dokazana klasa „terapijskih“ životinja, a u nju spada većina pasa, koja može da pomogne ograničenim ili bespomoćnim ljudima. Šetnja psa predstavlja vežbu i za vlasnika i za psa, a obezbeđuje i svež vazduh i socijalne interakcije.

Postoje zdravstveni problemi vezani za ljubimce, npr. astmu i alergije mogu uzrokovati krzno ili perje ljubimaca, ali i neke prednosti. Naime, u jednom su istraživanju uključena 53 vlasnika kućnih ljubimaca i 39 ljudi bez ljubimaca. Osobe su doživjele srčani udar, i gotovo svi vlasnici kućnih ljubimaca (50) 1 godinu nakon srčanog udara bili su živi, a samo je 17 ljudi bez kućnih ljubimaca živjelo 1 godinu nakon njega.

## Reference

## Vanjske veze

* Companion Animal Demographics in the United States: A Historical Perspective Arhivirano 2008-07-06 na Wayback Machine-u (`en`) sa sajta: Zemlja životinja II: 2003 Arhivirano 2010-11-14 na Wayback Machine-u
* Socijalna mreža za kućne ljubimce
# Autohtone vrste

**Autohtone vrste** ili **nativne vrste** u biogeografiji su vrste nekog geografskog područja prilagođene uslovima života tog područja ili ekosustava ako je njihova prisutnost u toj regiji rezultat isključivo prirodnih procesa bez ikakve čovjekove intervencije.

Čovjekovim izravnim ili neizravnim utjecajem autohtone vrste često su puta izložene izumiranju uvođenjem novih biljnih ili životinjskih vrsta.

Neke autohtone vrste postale su invazivne utjecajem prirode, čovjeka i životinja. Svaki prirodni organizam (za razliku od domesticiranog organizma) ima vlastiti prirodni raspon distribucije u kojem se smatra nativnim. Izvan nativnoga raspona vrste mogu biti uvezene čovjekovim djelovanjem, pa se tada one nazivaju *introduciranim vrstama* u regijama kamo su antropogeno introducirane.

Autohtone vrste nisu nužno endemične. U biologiji i ekologiji endemičan označava *isključivo* autohtono za biotu specifičnoga mjesta. Autohtone vrste mogu se pojaviti u područjima koja ne obuhvaćaju ona prethodno razmotrena.

Pojmovi endemično i autohtono ne impliciraju da je organizam nužno potekao iz mjesta na kojemu je pronađen ili je pak evoluirao na njemu.

## Veze

* Endemizam
* Invazivna vrsta
* Autohtona biljka
# Lobanja

Lubanja (*cranium*)
**Lobanja** ili **lubanja** (latinski: *cranium*) je kod kralježnjaka koštani dio glave. Obuhvaća sve one kosti koje čine kompaktni koštani ovoj u kome je smešten mozak. Kralježnjaci koji imaju kompaktnu lobanju nazivaju se Craniata.

## Lobanja kod čovjeka

Lobanja je oslonjena na vrh kralježnice, ovalnog je oblika i šira straga nego sprijeda. Sastavljena je od niza plosantih i nepravilnih kostiju koje su sve, izuzev donje čeljusti, nepomično uzglobljene. Sastoji se iz dvaju dijelova:

* neurocranium u kojemu je smješten i zaštićen mozak, čini 8 kostiju
	+ zatiljna kost
	+ 2 tjemene kosti
	+ čeona kost
	+ 2 sljepoočne kosti
	+ klinasta kost
	+ rešetnica
* **kostur lica** (*splanchnocranium* ili *viscerocranium*), čini 14 kostiju
	+ 2 nosne kosti
	+ 2 gornje čeljusti
	+ 2 suzne kosti
	+ 2 jagodične kosti
	+ 2 nepčane kosti
	+ 2 donje nosne školjke
	+ raonik
	+ donja čeljust

Donja nosna školjka, suzne kosti, nosne kosti i raonik se zbog svog razvoja također mogu smatrati kostima neurokranija.

Jezična kost je smještena u korijenu jezika i svezama pričvršćena za lubanju.

## Galerija

* Lobanja nilskog konja
* Lobanja Tyrannosaurusa
* Lobanja mačke
* Lobanja buldoga
* Lobanja gebrila
* Lobanja rakuna
* Lobanja medvjeda
* Lobanja lava

## Reference

## Povezano

---

*Ovaj je članak vjerno prenesen iz XX. izdanja Anatomije ljudskog tijela Henryja Graya koje je u javnom vlasništvu. Iako je prilagođen službenom anatomskom nazivlju, budući da se radi o izdanju iz 1918., zastarjeli podaci nisu isključeni. Slobodno ispravite svaku netočnost na koju naiđete.*