Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Carstvo (taksonomija)

**Carstvo** (*Regnum*) je dugo vremena bilo najviša kategorija razvrstavanja živih organizama.
Znanost je prvobitno razdvajala živi svijet na dva carstva, životinjsko (*Animalia*) i biljno (*Plantae*). Kako je spoznaja o živom svijetu napredovala, ovim dvjema carstvima dodano je novo, zasebno carstvo bakterija. Kasnije, iz carstva biljki izdvojene su, opet kao novo, zasebno carstvo, gljive (*Fungi*). Zadnje su svoje zasebno carstvo dobile arhebakterije.

Genetička istraživanja u novije su vrijeme dovela do nove podjele, koja kao najvišu kategoriju uvodi domen.

| **Haeckel (1894) Tri carstva** | **Whittaker (1959) Pet carstava** | **Woese (1977) Šest carstava** | **Woese (1990) Tri Domene** |
| --- | --- | --- | --- |
| **Protista** | **Monera** | **Eubacteria** | **Bacteria** |
| **Archaebacteria** | **Archaea** |
| **Protista** | **Protista** | **Eukarya** |
| **Plantae** | **Fungi** | **Fungi** |
| **Plantae** | **Plantae** |
| **Animalia** | **Animalia** | **Animalia** |

Danas carstva postoje još samo u domeni eukariota (živa bića sa staničnom jezgrom):

* protisti (*Protista*)
* gljive (*Fungi*) - pobliže u sistematici gljiva
* biljke (*Plantae*) - pobliže u sistematici biljnog carstva
* životinje (*Animalia*) - pobliže u sistematici životinjskog carstva

U zadnje vrijeme se vrlo heterogeno carstvo protista dijeli dalje na tri carstva:

* Archaezoa (jednostanični organizmi bez mitohondrija i Golgijevog aparata) s trihozoama, metamonadama, trihomonadama i mikrosporidama;
* Protozoa (jednostanični organizmi bez kolagenskih ili hitinskih staničnih stijenki) s flagelatima, ciliatima, amebama i sporozoama;
* Chromista (jednostanični organizmi koji tvore kolonije ili alge koje imaju plastide koji imaju boju) s dijatomima, smeđim i crvenim algama.
# Koljeno (taksonomija)

*Za ostale upotrebe, pogledajte Koljeno (razvrstavanje).*
**Koljeno** (ijek.) ili **koleno** (ek.) (*phylum*), hijerarhijska stepenica u sistematici biologije, i to u botanici, zoologiji i bakteriologiji. Ponekad se kasnije dijeli na podkoljena (*subphyla*, jednina *subphylum*). Više koljena u nekim se slučajevima obuhvaća u natkoljeno (*superphylum*) koja tada obuhvaća grupu koljena. Koljeno kao takson nalazi se između carstva i razreda.

* U nekim sistematikama životinjsko carstvo se prvo dijeli na odjeljke, koji se zatim dijele na koljena. Bilateralne životinje se tako dijelom prikazuju kao odjeljak.
* U botanici i mikologiji je uz koljeno (*phylum*) kao sinonim dozvoljen i pojam odjeljak (*divisio*).
* U bakteriologiji se dozvoljava korištenje pojma "koljeno" i za klona.
# Svitkovci

| Svitkovci
 |
| --- |
|  |
| Morska lampreja (*Petromyzon marinus*)
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Domena:
 | Eukaryota  |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Natkoljeno:
 | Deuterostomia  |
| Koljeno:
 | **Chordata**  |

**Svitkovci** (Chordata) su kolo višestaničnih životinja čija je glavna osobina unutrašnji osovinski kostur ili horda. Kod najnižih predstavnika tog odjeljka životinja, horda ima oblik stupića građen od vezivnog tkiva koja se pruža cijelom dužinom tijela, a bilateralno su simetrične. Kod viših predstavnika se horda pojavljuje samo u embrionalnom dijelu razvoja, da bi se kasnije, potiskujući je, razvila hrskavičasta ili koštana kralježnica.

Odjeljak svitkovaca se dijeli na dva pododjeljka, bezlubanjce (Acraniata) (sa glavnim predtavnicima plaštenjacima i svitkoglavcima) i lubanjce (craniata), kralježnjake.

Starije klasifikacije su svitkovce dijelili na četiri pododjeljka (žiroglavce (Enteropneusta), plaštenjake (Tunicata), bezlubanjce (Acrania) i kralježnjake (Vertebrate)).

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak o temi: **Chordata** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Svitkovci** |
# Razred (taksonomija)

**Razred** je jedna od hijerarhijskih stepenica u sistematici biologije. Nalazi se između koljena i reda. U nekim slučajevima se više razreda svrstava u nadrazred. Osim toga, razred se može podijeliti i u podrazrede, a u zoologiji se dodatno koristi i pojam infrarazred ili djelomični razred ako je potreban takson između podrazreda i nadreda.

Tako se kralježnjaci dijele u slijedeće razrede:

* bezlubanjci
* kružnouste
* hrskavičnjače
* koštunjače
* vodozemci
* gmazovi
* ptice
* sisavci

Položaj morskih štakora odnosno himera, dinosaura i pterosaura još nije nedvosmisleno utvrđen, jesu li zasebni razredi ili dijelovi razreda hrskavičnjača (morski štakori odnosno himere), a dinosauri i pterosauri dio razreda gmazova.
# Theria

| Therian
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Podrazred:
 | **Theria** Parker & Haswell, 1897. |

**Theria** su takson unutar razreda sisavaca. Obuhvaća tobolčare i više sisavce, i zapravo je sestrinski takson jednootvornih životinja.

## Osobine

Ove životinje definiraju slijedeće zajedničke osobine koje, međutim, u pojedinim slučajevima mogu biti i reducirane:

* Životinje su viviparne, što znači da rađaju žive mlade, za razliku od jednootvornih.
* Izlazni otvor urinarnog i spolnih organa razdvojeni su od analnog Perineumom. Kod jednootvornih, svi ti otvori završavaju u jednom zajedničkom otvoru, nečisnici ili kloaki.
* Rameni pojas ima još samo lopaticu (Scapula) i ključnu kost (Clavicula), iako je ključna kost kod nekih vrsta reducirana. Jednootvorni imaju još neke kosti u tom području.
* Imaju dojke, pa mliječne žljezde vode do dojki iz kojih mladunčad siše mlijeko. Kod jednootvornih, dojke ne postoje, nego mliječne žljezde završavaju na površini kože na trbuhu, a mladunci se hrane ližući mlijeko s dlake krzna.
* Therie imaju vibrise.
* Zubi imaju zajednički osnovni uzorak.

## Povijest razvoja

Kroz povjesni razvoj therie oni su svrstani u skupinu *Tribosphenida*, jedne skupine koja je bila puno razvijenija od grupe ranih prasisavaca. Ta grupa je pored theria obuhvaćala i neke malo poznate izumrle postrane linije kao *Aegialodontidae*, koje su živjele prije svega u vrijeme rane krede. Unutar skupine theria je najkasnije prije 125 milijuna godina došlo do razdvajanja tobolčara od viših sisavaca, jer su u to vrijeme živjeli najraniji poznati pretstavnici tih dvaju taksa (*Sinodelphys szalayi* odnosno *Eomaia scansoria*).

Neki znanstvenici odbijaju prihvaćanje therie kao skupinu, i svrstavaju jednootvorne i tobolčare zajedno u jedan takson, Marsupionta. Kao dokaz tome navode se neke morfološke osobine i određeni genski podaci. No, velika većina morfoloških i genetskih podataka opovrgavaju ovu tezu, tako da grupiranje u skupinu Marsupionta zastupa samo manjina znanstvenika.

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Theria** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Theria** |
# Viši sisavci

| Viši sisavci
 |
| --- |
|  |
| Afrički slon
 |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Potkoljeno:
 | Vertebrata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Infrarazred:
 | **Eutheria** Huxley, 1880. |

**Viši sisavci** (*Eutheria*; još se nazivaju **plodvaši** ("plodva" - posteljica) ili **placentalni sisavci**) su podrazred sisavaca. Ostali podrazredi su prasisavci (*Protheria*) i tobolčari (*Metatheria*).

S nestankom dinosaura krajem krede otvorio se novi životni prostor za do tada relativno malene sisavce. Dvije grupe sisavaca koje su do tada postojale, razvile su svaka veliki broj novih vrsta, tobolčari u Južnoj Americi i Australiji, a viši sisavci na drugim kontinentima.

Danas viši sisavci svojim brojem vrsta i individua dominiraju kralježnjacima na svim kontinentima osim Australije i Antarktike.

Pojam "viši sisavci" odabran je, kako bi se obilježila evolucijska nadmoć i različitost vrsta nasuprot drugim podrazredima. Danas se smatra problematičnim predstavljanje jedne životinjske grupe "nadređenom" nekoj drugoj grupi. Preživljavanje neke grupe životinja ovise o okolišu koji ih obilježava kao i faktorima slučaja. Međutim, taj se pojam održao.

Viši sisavci se dijele u četiri do pet nadredova:

* *Xenarthra*: Tu se ubrajaju mravojedi (*Pilosa*) i pasanci (*Cingulata*). Razvili su se, vjerojatno, u Južnoj Americi.

* *Laurasiatheria*: To je velika grupa sisavaca koja obuhvaća redove kukcojeda (*Insectivora*), šišmiša (*Chiroptera*), ljuskavaca (*Pholidota*), zvijeri (*Carnivora*), neparnoprstaša (*Perissodactyla*), parnoprstaša (*Artiodactyla*) i kitova (*Cetacea*). Svi oni su se vjerojatno razvili na nekadašnjem kontinentu Lauraziji.

* *Afrotheria*: To je manja grupa na prvi pogled vrlo različitih životinja. *Tubulidentata*, *Macroscelidea*, pećinari (*Hyracoidea*), sirene (*Sirenia*), slonovi (*Proboscidea*), *Tenrecomorpha*, *Tenrecidae* i zlatna krtica *(Chrysocloridae*) spadaju u ovu grupu. Dobili su ime prema Africi, području s kojeg potječu.

* *Euarchontoglires*: Ova posljednja grupa obuhvaća dvije podgrupe:

* *Euarchonta*, u koju spadaju kožuškari (*Dermoptera*), *Scandentia* i primati (*Primates*).
* *Glires* obuhvaća glodavce (*Rodentia*) i dvojezupce (*Lagomorpha*).

## Drugi projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Viši sisavci** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Višim sisavcima** |
# Red (taksonomija)

**Red** (Ordo) jedna je stepenica u biološkoj sistematici. Nalazi se između **nadreda** (superordo) i **podreda** (subordo).

U botanici naziv reda, ako se temelji na prezimenu, na latinskom završava na -*ales*.
# Porodica (taksonomija)

**Porodica** (lat. *Familia*) u biološkoj klasifikaciji označava jednu od hijerarhijskih razina, a može biti kategorija (rang) ili svojta (takson).

Na hijerarhijskoj ljestvici biologije, porodica se nalazi između dvije glavne razine, reda i roda. Neposredno iznad porodice može stajati **natporodica** (lat. *Superfamilia*), a ispod nje **potporodica** (lat. *Subfamilia*).

U zoologiji postoji konvencija da znanstveni nazivi porodica završavaju na *-idae* (primjer mačke, *Felidae*).

Za razliku od zoologije, u botanici imena porodica završavaju na *-aceae* (primjer *Fagaceae*). Imena porodica često se izvode iz imena naročito poznatog roda te porodice (primjer *Liliaceae*), ali i iz morfoloških osobitosti određene porodice.
# Mišoliki glodavci

| Myomorpha
 |
| --- |
|  |
| *Acomys cahirinus* |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Podrazred:
 | Theria  |
| Infrarazred:
 | Eutheria  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Podred:
 | Myomorpha Brandt, 1855 |

**Mišoliki glodavci** (lat.: *Myomorpha*), maleni sisavci, podred glodavaca koji obuhvaća miševe (*Mus*; porodica *Muridae*) i izgledom slične vrste kao što su štakori, hrčci, leminzi, voluharice, puhovi, skočimiševi ili jerboe i mošusni štakori.

Podred Myomorpha odlikuje se zubima koji im neprekidno rastu pa ih moraju trošiti glodanjem, pa na šumskim područjima znaju pravoiti štetu, posebno nas mladim šumskim sadnicama. Hrana je i biljnog (sjemenke) i životinjskog porijekla (kukci). U divljini žive u podzemnim rupama a izlaze noću zog potrage za hranom. Staništa im ugrožava sve veći utjecaj čovjeka na prirodu.

Mišolikoi glodavci prenositelji su raznih zaraznih bolesti i to putem udisanja zraka zagađenog s prašinom u kojem se nalaze mišje izlučevine; preko njihovih parazita kao što su buhe, krpelji i uši koji s miša mogu prenijeti zarazu na čovjeka; preko hrane i vode koja je zagađena mišjim izlučevinama; slinom putem ugriza; kao i vodom zagađenom mišjim izlučevinama.

Neprijatelji su im zmije, ptice, lisice i čovjek.

## Izvori
# Muridae

| Muridae
 |
| --- |
|  |
| Naučna klasifikacija
 |
| Carstvo:
 | Animalia  |
| Koljeno:
 | Chordata  |
| Razred:
 | Mammalia  |
| Red:
 | Rodentia  |
| Natporodica:
 | Muroidea  |
| Porodica:
 | **Muridae** Illiger, 1811 |

**Muridae** (porodica miševa i pacova) najbrojnija je porodica sisara. Obuhvata oko 140 rodova sa preko 650 vrsta prirodno rasprostranjenih u Starom svetu i Australiji, dok su pojedine vrste introdukovane i na američke kontinente. Ponekad se porodica posmatra u širem smislu, kada obuhvata sve mišolike glodare.

## Karakteristike

Muridi su male životinje, tipično su oko 10 cm dugi ne računajući rep, mada su u opsegu od 4.5 do 8 cm (1.8 do 3.1 in) kod Afričkog pigmejskog miša do 48 cm kod Phloeomys cumingi pacova. Oni tipičmo imaju vitka tela sa malim repovima, i šiljate njuške sa prominentnim brkovima, ali sa širokim varijacijama tih opštih trendova. Mnogi muridi imaju izdužene noge i stopala, što im omogućava da se kreću poskakujući, dok drugi imaju široka stopala i prihvatne repove koji im olakšavaju pentranje, a postoje i oni koji nemaju ni jednu od tih adaptacija. Oni su najčešće smeđe boje, mada su mnogi crni, sivi ili beli.

Muridi generalno imaju izuzetno razvijena čula sluha i mirisa. Oni žive u širokom opsegu habitata od šuma do pašnjaka, i planinskih venaca. Brojne vrste, posebno skočimiševi, su adaptirani na pustinjske uslove, i mogu da prežive dugo vremena uz minimalne količine vode. Oni su bilo herbivori ili omnivori, sa širokim opsegom hrane kod različih vrsta. Oni imaju moćne mišiće vilice i glođuće sekutiće koji rastu tokom celog života.

Muridi se često pare, često proizvodeći velike okote nekoliko puta godišnje. Oni se tipično kote nakon 20 do 40 dana nakon parenja, mada to znatno varira između vrsti. Mladi su tipično slepi, bez dlake, i bespomoćni, mada postoje izuzeci, kao što je trnovit miš.

## Evolucija

Kao što je to slučaj kod mnogih drugih malih životinja, evolucija murida nije dovoljno poznata, pošto je mali broj fosila sačuvan. Oni su verovatno evoluirali iz životinja sličnih hrčcima u tropskoj Aziji tokom ranog Miocena, i naknadno su proizveli vrste koje mogu da prežive u hladnijim klimama. Oni su postali posebno rasprostranjeni tokom Holocena, zahvaljujući ljudskim migracijama.

## Reference

## Vanjske veze

* Ernest Ingersoll (1920). „Mouse”. *Encyclopedia Americana*.
# Potporodica (taksonomija)

**Potporodica** (lat. *subfamilia*) je pomoćni (srednji) taksonomski rang, odmah ispod porodice, ali sa više uključenih rodova.

Prema standardnim pravilima nomenklature oznaka podvrste u botaničkom imenu završava na −*oideae*, a u zoološkom s *–inae*.

## Povezano

* Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka
* Međunarodni kodeks zoološke nomenklature
* Takson
* Porodica

## Reference
# Rod (taksonomija)

**Rod** je hijerarhijska stepenica u sistematici biologije.

Rod sadrži jednu ili više vrsta. Sve vrste unutar istog roda imaju uvijek dvodijelno ime, pri čemu prvi dio proizlazi iz naziva roda, dok je drugi dio opis same vrste, najčešće pridjev. Tako porodica dupina ima između ostaloga i rod *Tursiops*, unutar kojeg je vrsta *Tursiops truncatus*, veliki dupin ili u Jadranu nazvan i dobri dupin. Ovakvo dvodijelno imenovanje zasnovao je Carl von Linné kad ga je uveo u svom djelu *Systema Naturae* iz 1735.

Ako jedan rod sadrži samo jednu vrstu, takav se rod naziva monotipičnim. Rodovi se svrstavaju u porodice.

## Strukturiranje roda

Ako jedan rod sadrži veći broj vrsta koje se mogu razvrstati prema različitim kriterijima, na raspolaganju su slijedeće razine razvrstavanja:

* Podrod
* Odjeljak
* Pododjeljak
* Serija
* Podserija

Pri tome, biolozi procjenjuju koja se razina čini primjerenom. Značajne razlike u pravilu se izražavaju kroz podrod. Pri tome se kod neznatnih varijacija češće koristi odjeljak. Nema propisa o tome kako treba koristiti neku određenu razinu. Ali pododjeljak se koristi samo, ako je odjeljak već iskorišten. Isto vrijedi i za podseriju i seriju.
# Vrsta

**Vrsta** (lat. *species*) je u biologiji osnovna jedinica biološke raznovrsnosti. U naučnoj klasifikaciji, vrsti se daje dvojno latinsko ime: rod (*genus*) se stavlja prvi, nakon čega slijedi poseban epitet. Na primjer, ljudi pripadaju rodu *homo* i vrsti *homo sapiens*; prema tome, ime vrste je sasvim binomijalno, tj. dvoimeno, dakle ono se ne sastoji samo od drugog izraza (posebnog epiteta). Dvoimeni (binomijalni), kao i većinu drugih čisto formalnih aspekata bioloških kodova nomenklature, formalizovao je tokom 1700-ih Carolus Linnaeus, tako da se oni sada zovu "Linnaeusov sistem". U to vrijeme, za vrste se smatralo da predstavljaju nezavisne stvaralačke činove Boga, pa su prema tome uzimane kao objektivno stvarne i nepromjenljive.

Nakon pojavljivanja teorije evolucije, poimanje vrsta je prošlo kroz ogromne promjene u biologiji, mada je saglasnost o definiciji riječi tek trebalo donijeti. Najcitiraniju definiciju "vrste" prvi put je skovao Ernst Mayr. Prema toj definiciji, nazvanoj pojam bioloških vrsta ili pojam izolacije vrsta, vrste su "skupine stvarnih ili mogućih prirodnih razmnožavanja unutar populacija koje su reproduktivno izolovane od drugih takvih skupina". Međutim, mnogi drugi pojmovi vrsta su također korišteni.

Uobičajena definicija određuje vrstu kao "grupu prirodnih populacija rasplodno izoliranih od drugih grupa". Rasplodna izoliranost znači da jedinke tih populacija iz nekog razloga međusobno spolno ne razmnožavaju, odnosno da njihovo eventualno potomstvo nije plodno. Iz tog razloga ne postoji značajan prijenos gena iz jedne populacije u drugu, pa se populacije vremenom genetski i morfološki udaljuju. Primjerice, konj (*Equus caballus*) i magarica (*Equus asinus*) su genetski dovoljno bliski da mogu stvoriti zajedničkog potomstvo, ali to potomstvo redovito nije plodno, zbog čega se konj i magarac smatraju odvojenim vrstama.

Naučno ime vrste poželjno je staviti u kurzivu.

## Vanjske veze

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala o temi: **Vrste** |
|  | Wikivrste imaju podatke o taksonu **Vrste** |
# Kategorije ugroženosti

**Status zaštite** je valjani pokazatelj vjerojatnosti da pojedina vrsta opstane u sadašnjosti ili budućnosti. Pri procjeni statusa zaštite se u obzir uzima pet kvantitativnih kriterija: 1. veličina populacije, 2. brina smanjenja brojnosti, 3. veličina područja rasprostranjenosti, 4. stupanj rasprostranjenosti te 5. stupanj segmentacije populacije.

Najpoznatiji sustav koji se brine o popisivanju i stupnjevanju statusa zaštite na svjetskoj razini je Crvena knjiga Međunarodne organizacije za očuvanje prirode i prirodnih resursa iz 1994. Wikipedijinim člancima se dodjeljuju sljedeće kategorije temeljene na tim kriterijima:

* **Smanjeni rizik** (**LR**): kod ovih je vrsta status zaštite prisutan na razini nižoj od osjetljivih, ugroženih, ili kritično ugroženih vrsta. Dijeli se na tri podkategorije:
	+ **cd** (zavisna zaštita), prekid trenutno prisutnih mjera zaštite bi doveo do izdizanja statusa rizika,
	+ **nt** (bliska opasnost), vrsta je skoro osjetljiva, no ne ispunja u potpunosti kriterije toga statusa,
	+ **lc** (najmanja zabrinutost), najšira kategorija koja uz obične vrste sadrži i sve one koje nisu toliko zabrinjavajuće da bismo ih svrstavali u više kategorije.
* **Osjetljivi** (**VU**): označava visok rizik od izumiranja kroz umjereno razdoblje.
* **Ugroženi** (**EN**): označava visok rizik od izumiranja u bliskoj budućnosti.
* **Kritično ugroženi** (**CR**): označava iznimno visok rizik od izumiranja u neposrednoj budućnosti.
* **Izumrli u prirodi** (**EW**): žive jedinke nalazimo isključivo u zatočeništvu ili kontroliranim i neuobičajenim staništima. "Izumrlima" odgovaraju po tome što ne postoje njihove slobodne populacije u prirodi. Izraz "istrijebljeni" se koristi za pripadnike one vrste koja je općenito još uvijek prisutna u divljini, osim na određenom mjestu s kojeg su smaknuti.
* **Izumrli** (**EX**): dalekosežna i odgovarajuće postavljena ispitivanja nisu naišla na žive pripadnike skupine. Posljednji je živi primjerak uginuo nakon 1500.
* **Nedovoljno podataka** (**DD**): takson za koji ne postoji dovoljno informacija da bi se procijenila kategorija rizika. Razlog može biti premalo saznanja o veličini populacija i opasnostima koje im prijete, ili sistematska nesigurnost u ispravnost taksona.

S ciljem pokrivanja niza vrsta koje ne spadaju u okvire IUCN-ove Crvene knjige, Wikipedija uvodi i sljedeće dodatne kategorije:

* **Sigurni** (**SE**) ili **pripitomljeni**: nema izravne opasnosti opstanku vrste. Ova kategorija se poklapa s najmanjom zabrinutošću, no odnosi se isključivo na ljude i domaće životinje, za koje se IUCN-ov kriterij pokazao nevaljanim.
* **Prapovijesni**: između **izumrlih** i **fosila**: vrste koje su izumrle prije 1500., no barem jedan primjerak postoji u nefosiliziranom stanju. Posljednje će nam posebno koristiti u evoluciji čovjeka.
* **Fosili**: ne odnosi se toliko na status zaštite koliko predstavlja pokazatelj našeg poimanja prirode fosilnog nalaza.

## Vanjske veze

* Kriteriji i kategorije IUCN-ove Crvene knjige vrsta (1994.) Arhivirano 2006-04-14 na Wayback Machine-u
# Međunarodna unija za očuvanje prirode

**Međunarodna unija za zaštitu prirode** (**MUZP**; engleski: *International Union for Conservation of Nature (IUCN)*) je izdala Crvenu listu ugroženih životinjskih vrsta. Uniju su 1948. godine osnovale Ujedinjene nacije. Zadatak IUCN-a je da se stara o aktivnostima vezanih za zaštitu prirode. To obuhvata i pisanje i izrada Crvene liste, u kojoj se nalaze informacije o ugroženim vrstama koje su prikupili više od 10.000 naučnika.

## Vanjske veze

* Zvaničan sajt
# Džibuti

| République de Djibouti جمهوريّة جيبوتي (Džumhūrīyât Džībūtī) Republika Džibuti |
| --- |
|
Zastava

 Grb

 |
| **Himna:** "Pjesma zastavi" |
| Glavni grad | Djibouti |
| Službeni jezici | arapski i francuski |
| Leaders |
| Utemeljenje | Od Francuske 27. lipnja 1977. |
| Površina |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Popis iz 2000 | 460.700 (161.) |
| • Gustoća | 21 /km2 |
| Valuta | džibutijski franak |
| Vremenska zona | +3 |
| Pozivni broj | 253 |
| Veb-domena | .dj |

**Džibuti** je država u istočnoj Africi. Na istoku izlazi na Crveno more i Adenski zaljev, dijelove Indijskog oceana. Graniči na jugoistoku sa Somalijom, na jugu i zapadu s Etiopijom te na sjeveru s Eritrejom. Odvojena je od Jemena na Arapskom poluotoku 20 km širokim morskim prolazom Bab el-Mandeb.

Dvije trećine stanovnika zemlje živi u glavnom gradu. Odnos većinskih Somalijaca i manjinskih Afara u nedavnoj je povijesti često bio neprijateljski. Glavnina gospodarske aktivnosti vezana je uz pomorstvo – Djibouti je izlazna luka Etiopije, a zbog strateškog položaja ovdje se nalazi i jedina američka vojna baza u subsaharskoj Africi. BDP je u 2002. bio 1.300 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.