Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Сагара

**Сагара** ар. الصحراء الكبرى, "Велика Пустыня" — найвекша пустыня світу, находить ся на плосї 9,000,000 км² в Северній Африцї. Назва походить од арабского означіня пустынї: (صَحراء), "ṣaḥrā´". Розлогов 9 млн.км² (30 % плохы Африки), займає майже ту саму площу яко Чіна або США.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Сінґапур

Сінґапурьскый прапор
Сінґапур
**Сінґапу́р** (анґл. *Singapore*; мал. *Singapura*; кіт. 新加坡, пін. **Xīnjiāpō**; там. சிங்கப்பூர், *Ciŋkappūr*), офіціална назва **Сінґапу́рьска репу́бліка** — є містьскый островный штат Юговыходной Азії на рівноменнім острові і прилеглых 54 островках коло южной части Малайского півострова. Чісло жытелїв ся ближыть ку 5 міліонам (в роцї 2000 быв 4 117 700, нынї є 5 637 000).

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Зворотник Козорога

Нахыл оси (ε=23°27'), главны землеписны паралелы и полога сопротив Сонця (зображено в диспропорции)
**Зворотник Козорога** — землеписна паралела около 23°27' южной широкости односно земного екватора.

## Опис

Тота землеписна широкость одповѣдать найвекшому одхылѣню еклиптикы Сонця на юг од небесного екватора. В часѣ зимушного сонцестояня на сѣверной полукули около 21. децембра (December solstice) Сонце досягне свое найвысше одбочѣня на юг и е прямо над зворотником Козорога. В зимушном сонцестояню Сонце в наш час являть ся в конштелации Стрѣлця, але в давны часы, коли дали назву тому зворотнику, оно было в конштелации Козорога. Зато же напрям оси обертаня Землѣ поступно ся мѣнить, Сонце буде наступный раз в конштелации Козорога примѣрно через 24000 рокы.

З той причины мѣнить ся и точна полога зворотника Козорога.

## См. тыж

* Екватор
* Зворотник Рака
* Тропы

## Жерела и одказы

* **Tropic of Capricorn** (по англицкы). Encyclopaedia Britannica. Oct 23, 2019.  [перевірено 2019-12-21].

## Референции
# Ріо де Жанейро

|  |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Герб Ріо-де-Жанейро | Флаг Рио-де-Жанейро |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| Админединка |  Ріо-де-Жанейро (федеративна одиниця Бразилії) |
| Админцентр для | Бразілія, Ріо-де-Жанейро, Вторая бразильская республика, Сполучене королівство Португалії, Бразилії й Алгарве, Бразильська Стара республіка, Штат Бразилія, Федеральний округ, Португальська імперія, Бразильська імперія, Гуанабара, Нейтральный муниципалитет, Португальське королівство, Віцекоролівство Бразилія |
| Телефонный код | 21 |
| Покровитель | Севастіан Нарбонський |
| Історія | timeline of Rio de Janeiro history |
|  |  |
| **Містьскый уряд** |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:131922060;GND:4076741-3;OSM:2697338;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Ріо де Жанейро** є місто в рівноменнім штатї бразільской федерації в юговыходній Бразілії. Місто є знаме карневалами, самбов, прекрасныма плажами з білым піском (найславнїшы Копацабана і Іпанема). Дале є знаме ґіґантічнов сохов Ісуса Спасителя, котрый є уміщеный на горі Корковадо і смотрить на ціле Ріо де Жанейро.

## Одкликованя

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Ґана

**Ґана** (Републіка Ґана) є штат в Западній Африцї.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Польско

| Польско*Polska* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |

 |
| **Гімна:** "Mazurek Dąbrowskiego" |
| Локалность Польско (темно-зеленый)
—в Европї (ясно-зеленый і темно-серый)
—в Европскій унії (ясно-зеленый)  Локалность Польско (темно-зеленый)
—в Европї (ясно-зеленый і темно-серый)
—в Европскій унії (ясно-зеленый) |
| **Головне місто** (і найвекше місто) | Варшава
 |
| Урядный язык | польскый язык |
| Влада | Парламентьска република |
|  -  | Презідент | А́нджей Себа́стьян Ду́да |
|  -  | Премєр | Дональд Туск |
| Теріторія |
|  -  | вєдно |  312,696 км2 (69) 120,733 sq mi  |
| Популація |
|  -  | списованя 2020 | 38,268,000 (38) |
|  -  | густота | 123/км2 (83) 318,6/sq mi |
| **ГДП** | шацованя 2021 |
|  -  | вєдно | $1,412 міліард (19) |
|  -  | на жытеля | $37,323 (39) |
| **ГДП** (номіналный) | шацованя 2021 |
|  -  | вєдно | $655 міліард (22) |
|  -  | на жытеля | $17,318 (44) |
| **Gini** (2019) | 28.5 (ныжнїй)  |
| **ІЛР** (2019) | ▲ 0.880 (дужый высокый) (35) |
| Валута | Злотый (zł) (`PLN`)  |
| Часова зона | СЕЧ (UTC+1) |
|  -  | лїтнїй час | СЕЛЧ (UTC+2) |
| Сторона движения | праве |
| Інтернет-домен | .pl |
| Телефонный код | +48 |

**Польско** (пол. *Polska*) — штат в середнїй Европі. Гранічіть з Літвов, Білоруськом і Українов на выходї; Росіёв на северї; з Нїмецьком на западї; з Чеськом і Словеньском на югу. Головне місто є Варшава. Офіціалный язык є польскый. Польско є членом Европской унії од року 2004. В Польску є офіціална валута злотый. Розлога Польска є 312 679 км2. Польско мать через 38 міліонів жытелїв. В року 2015 в Польску жыє 38,483,957 мешканьцив. Густота залюднѣня — 123/км².

Варшава (Warszawa)
## Адміністратівне дїлїня

Польско ся дїлить на 16 воєводств (пол. *województwo*), котрых ся дїлять на 379 повітів (пол. *powiat*), котры ся дале дїлять на 2489 ґмін (пол. *gmina*), котры ся потім можуть дале дїлити на міста і села.

Воєводства Польска:

* Вармінско-мазурске воєводство (пол. *Województwo warmińsko-mazurskie*)
* Великопольске воєводство (пол. *Województwo wielkopolskie*)
* Западопоморске воєводство (пол. *Województwo zachodniopomorskie*)
* Куявско-поморске воєводство (пол. *Województwo kujawsko-pomorskie*)
* Луджске воєводство (пол. *Województwo łódzkie*)
* Лублінске воєводство (пол. *Województwo lubelskie*)
* Лубуске воєводство (пол. *Województwo lubuskie*)
* Мазовецке воєводство (пол. *Województwo mazowieckie*)
* Малопольске воєводство (пол. *Województwo małopolskie*)
* Нижньослезске воєводство (пол. *Województwo dolnośląskie*)
* Ополске воєводство (пол. *Województwo opolskie*)
* Підкарпатьске воєводство (пол. *Województwo podkarpackie*)
* Підляске воєводство (пол. *Województwo podlaskie*)
* Поморске воєводство (пол. *Województwo pomorskie*)
* Свентокшиске воєводство (пол. *Województwo świętokrzyskie*)
* Слезске воєводство (пол. *Województwo śląskie*)

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Балканскый полуостров

Балканскый полуостров (звыразненый свѣтлѣйшым тоном)
**Балка́нскый полуо́стров**, словен. *Balkanski polotok*, хорв. *Balkanski poluotok*, босн. *Balkansko poluostrvo*, серб. *Балканско полуострво*, рум. *Peninsula Balcanică*, болг. *Балкански полуостров*, алб. *Gadishulli Ballkanik*, грец. *Βαλκανική χερσόνησος*, тур. *Balkan Yarımadası*, ит. *Penisola Balcanica*, лат. *Paeninsula Balcanica* — полуостров на юго-востоку Европы.

## География

З плохов 505 тысяч км2 е другый найвекшый на югу Европы полуостров по Иберийскому (595 тыс. км2). Забѣгать до Середоземного моря на 950 км, омывать го Ядранске, Йонске, Егейске, Мраморне, Чорне море. Сѣверна границя бѣгне од Триестского залива ку Савѣ и по Савѣ, дале по Дунаю до устя. Западны берегы силно членены заливами, часто стромы и скалисты, восточны — обычайно низкы, простолинейны. В Греции вычленюють великы полуостровы Пелопонез и Халкидики. В Ядранском и Егейском морях вздовж береговой линиии многочисленны островы. Найвысша точка — гора Мусала, 2925 м в горском пасмѣ Рила в Болгарии.

## Политична мапа полуострова

В сучасности на Балканском полуостровѣ часточно або в цѣлости положены тоты штаты:

* Албания, член НАТО, кандидат в члены ЕУ
* Болгария, член НАТО и ЕУ
* Босния и Герцеговина, кандидат в члены ЕУ
* Греция, член НАТО и ЕУ
* Италия (провинция Триест), член НАТО и ЕУ
* Румыния (часточно), член НАТО и ЕУ
* Сѣверна Македония, член НАТО и ЕУ
* Сербия, кандидат в члены ЕУ
* Словения, член НАТО и ЕУ
* Турция (часточно), член НАТО, кандидат в члены ЕУ
* Хорватия, член НАТО и ЕУ
* Чорна Гора, член НАТО, кандидат в члены ЕУ

а тыж часточно вызнана:

* Република Косово, кандидат в члены ЕУ

## Жерела и одказы

* **Трёшников А.Ф.** Географический энциклопедический словарь: Географические названия. /Гл. ред. А. Ф. Трёшников. — 2-е изд., доп. — М.: Сов. энциклопедия, 1989.— 592 с. ISBN 5-85270-057-6

## Референции
# Лібія

**Лібія** є арабскый штат на северї Африкы у Середоземного моря.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Середнёафрицька републіка

**Середнёафрицька републіка**, скорочено **САР** (франц. *République centrafricaine*; санґоськы: Ködörösêse tî Bêafrîka) є внутроземный штат в Середнїй Африцї. Головне місто Бангі. Штат мать одгадно 5 552 228 млн. обывателів.

Cереднёафрицька републіка

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Северный ледовый океан

Северный ледовый океан
**Северный ледовый океан** — найменшый океан на Землї, лежачій навколо Северного полу, меджі Севернов Америков і Евразіов.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Южноафрицька републіка

|  |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Герб Південно-Африканської Республіки | Прапор Південно-Африканської Республіки |

 |
|  |
| ,  |
| **Основны інформації** |
| Часть од | Южна Африка |
| Свято | Навгӯд, Різдво Хрістове
 |
| Історія | історія Південно-Африканської Республіки |
|  |  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:159069376;GND:4078012-0;OSM:87565;

---

Encyclopædia Britannica, 11th edition |

Южна Африка
**Южна Африка** (анґл. *South Africa*), офіціално **Южноафрицька републіка, ЮАР** (анґл. *Republic of South Africa*, афрік. *Republiek van Suid-Afrika*) — є єдным з найвекшых і найвыспілишых африцькых штатів. На грубім домашнїм продуктї ся мать участь веце як єднов пятинов. Лежыть на югу африцького контіненту. Сусїдить з Намібіёв, Ботсванов і Зімбабве на северї, Мозамбіком і Свазійском на выходї. Внутрї югоафрицькой теріторії лежыть самостатне кралёвство Лесотго.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Індонезія

|  |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Герб Індонезії | Прапор Індонезії |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| Часть од | МІКТА, Орґанізація Зъєдноченых Націй, Асоціація штатів Южновыходной Азії, Азійсько-Тихоокеанське економічне співробітництво |
| Географично | Южновыходна Азія, Maritime Southeast Asia, Нова Гвінея, Борнео, Тимор, Ява, Суматра, Сулавесі, Молуккські острови, Малі Зондські острови, Великі Зондські острови, Балі, Мадура, Хальмахера, Серам, Сумбава, Флорес, Йос-Сударсо, Банка, Сумба, Буру, Ніас, Біллітон, Бутон, Ломбок, Індійскый океан, Тихый океан, Яванське море, Андаманське море, Арафурське море, Море Балі, Море Банда, Море Флорес, Море Хальмахера, Молуккське море, море Натуна, North Natuna Sea, Саву, Море Серам, Море Сулавесі, Тиморське море |
| Свято | Навгӯд
 |
| Історія | історія Індонезії |
|  |  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:125405737;GND:4026761-1;OSM:304751;

---

Большая советская энциклопедия, 1926—1947 |

Індонезія
**Індоне́зія** (індон. *Indonesia*), офіціална назва **Індоне́зька репу́бліка** (індон. *Republik Indonesia*) — є островный штат в юговыходній Азії і Океанії твореный 17 508 островами. В веце як 230 міліонами жытелїв іде о четвертый найлюднатїшый штат світа і тыж штат з найвекшым чіслом жытелїв, што ся голосять ку ісламу. Штатне заведжіня є републіка з воленым презідентом і парламентом. Головным містом Індонезії є Джакарта. Офіціалным языком є індонезьскый. Індонезія є членом ASEAN (*Асоціація народів Южновыходной Азії*). На певнинї Індонезія гранічіть з Папуов Новов Ґуінеов, Выходным Тімором і Малайзіёв. На морю сусїдить із Сінґапуром, Філіпінами, Австраліёв і індійсков теріторіёв Андаманы і Нікобары.

## Одкликованя

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Австралія

| Сполоченство Австраліїанґл. Commonwealth of Australia |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |

 |
| **Гімна:Розвивайся, прекрасна Австралія* анґл. *Advance Australia Fair*  |
| Location of Australia   |
| **Головне місто** | Канберра
 |
| Найвекшы міста | Сідні |
| Урядный язык | None |
| National language | анґліцькый (de facto) |
| Етнохоронім | Australian, Aussie
 |
| Влада | Federal parliamentary democracy and constitutional monarchy |
|  -  | Монарх | Чарлз III |
|  -  | Governor-General | Quentin Bryce |
|  -  | Prime Minister | Julia Gillard |
| Independence | from the United Kingdom  |
|  -  | Конштітуція | 1 January 1901  |
|  -  | Statute of Westminster | 11 December 1931  |
|  -  | Statute of Westminster Adoption Act | 9 October 1942 (with effect from 3 September 1939)  |
|  -  | Австралійскый акт | 3 March 1986  |
| Теріторія |
|  -  | вєдно |  7 617 930 км2 (6th) 2 941 299 sq mi  |
| Популація |
|  -  | шацованя 2026 | 29 299 094 (53rd) |
|  -  | списованя 2021 | 25 890 773  |
|  -  | густота | 3.4/км2 (192-е) 8,8/sq mi |
| **ГДП** | шацованя 2022 |
|  -  | вєдно | ▲ $1.615 трлн (20-е) |
|  -  | на жытеля | ▲ $62 192  |
| **ГДП** (номіналный) | шацованя 2022 |
|  -  | вєдно | ▲ $1 615 трлн (14-е) |
|  -  | на жытеля | ▲ $66 408  |
| **ІЛР** (2021) | ▲ 0,951 (дужый высокый) (5nd) |
| Валута | Австралійскый долар (`AUD`)  |
| Часова зона | various (UTC+8 to +10.5) |
|  -  | лїтнїй час | various (UTC+8 to +11.5) |
| Сторона движения | left |
| Інтернет-домен | .au |
| Телефонный код | +61 |

**Австралія** (анґл. *Australia*, МФА: [əˈstreɪljə], од лат. *austrālis* — «южный»), офіціално **Сполоченство Австралії** (анґл. *Commonwealth of Australia*, МФА: [ˈkɒm.ənˌwɛlθ əv əˈstreɪljə]) — штат на южній півкулї, твореный рівноменным контінентом, дале пак великым островом Тасманіа і множством меншых островів в Южнім, Індійскім і Тихім океанї;. На севері сусїдить (по морю) з Індонезіёв, Выходным Тімором і Папуов Новов Ґуінеов, на северовыходї із Шаламуновыма островами, Вануату і Новов Каледоніёв і на юговыходї з Новым Зеландом.

## Референции
# Новый Зеланд

Прапор Нової Зеландії

|  |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Герб Нової Зеландії | Прапор Нової Зеландії |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| Часть од | Австралазия, Австралия и Новая Зеландия, Королівство Нової Зеландії |
| Географично | Полінезія |
| Історія | історія Нової Зеландії |
|  |  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:130102165;GND:4041915-0;OSM:556706;

---

Оттів словник научный, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Новый Зеланд** (*New Zealand*) — штат в югозападній части Тихого океану. Творять го два великы островы, Северный і Южный і копа меншых островів. Найблизшого сусїда Нового Зеланду, Австралію, од нёго дїлить оддаленость дас 2000км.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Централны державы

Главы *Централных держав* под час Первой свѣтовой войны
Европа у 1914 р. **Централны державы** позначены красным
**Централны державы** (нїм. *Mittelmächte*; мад. *Központi hatalmak*; тур. *İttifak Devletleri*; булг. *Централни сили*) — военно-политичный блок в Европы под час Первой свѣтовой войны:

* Нѣмецке цѣсарство
* Австро-Угорьско
* Османска империя
* Болгарске царьство
# 1978

| Рокы
 |
| --- |
| 1974 ·  1975 ·  1976 ·  1977 — **1978** — 1979 ·  1980 ·  1981 ·  1982
 |
| Десятьроча
 |
| 1950‑ы ·  1960‑ы — **1970‑ы** — 1980‑ы ·  1990‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1978. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у недїля. То є 1978. рік нашого лїточіслїня, 978. рік 2. тысячроча, 78. рік XX. стороча, 8. рік 8. десятьроча XX. стороча, 9. рік 1970-х років.

1978
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1978 *MCMLXXVIII* |
| Ab urbe condita | 2731 |
| Арменьскый  | 1427 ԹՎ ՌՆԻԷ |
| Асірьскый  | 6728 |
| Багайскый  | 134–135 |
| Бенґальскый  | 1385 |
| Берберьскый  | 2928 |
| Будгістьскый  | 2522 |
| Бармскый  | 1340 |
| Візантійскый  | 7486–7487 |
| Кітайскый  | 丁巳年 (огняный змій) 4674 або 4614     *— до —* 戊午年 (земляный кінь) 4675 або 4615 |
| Коптьскый  | 1694–1695 |
| Етіопскый  | 1970–1971 |
| Гебрейскый  | 5738–5739 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 2034–2035 |
|  - *Шака Самват* | 1899–1900 |
|  - *Калі Юґа* | 5078–5079 |
| Іраньскый  | 1356–1357 |
| Ісламскый  | 1398–1399 |
| Японьскый  | Сьова 53 (昭和５３年) |
| Яваньскый  | 1909–1910 |
| Календарь чучхе | 67 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4311 |
| Тайваньскый  | РК 67 民國67年 |
| Тайскый сонячный | 2521 |
| Час Unix | 252460800 – 283996799 |

## Подѣи

* 8. юн — Наоми Джеймс завершила соло плавбу доокола свѣта за рекордны 272 днѣ.

## Уродили ся

* 28. новембер — Радка Цоуфалова, чешска театрална актерка і музикалова спѣвачка.

## Умерли

* 15. януар - Федор Манайло - русиньскый малярь, педаґоґ, сценоґраф і ґрафік.
* 23. фебруар — Степан Добош, педагог, литературознатель, первый ректор Ужгородской универзиты.
* 6. септембер — Йоанн Полянскый, лемковскый народный активиста, священник Грекокатолицкой Церкви, поет, историк и мемуариста.