# Аляска

|  |
| --- |
|  |
| Держава |  США |
| Подрядность | США |
| Заложѣня | 3 януар 1959
 |
|  |
|   на Викискладѣ VIAF:139487266;GeoNames:5879092;OSM:1116270;
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

**Аля́ска** (анґл. Alaska) — майвеликый за територіёв и майсеверный штат ЗША у северо-западнӱв части Северной Америкы, якый занимать полуострӱв Аляска: усю северо-западну чась материка, Алеутські островы и архіпелаґ Александра. Обща площадь — 1 717 855 км²; площадь суходола — 1 478 457 км². Аляска стала 49-ым штатом Зъединеных Штатӱв 3. януара 1959 року. У Беринґовӱв протоці є морськый гатар из російськым Чукотськым автономным округом. Межить из канадськыв провінціёв Британська Колумбія и територіёв Юкон. На северови омывать ся водами Чукотського моря и моря Бофорта, на югови и юго-западови — водами Тихого океана.

## Назва

Назва происходить уд алеутського «alaxsxaq» (чит. *алахсхак*) — «обєкт, на якый спрямована сила моря». Раз Алясков называлася леш юго-западна часть території нынішнёго штата (Аляска (затока), Аляска (полуострӱв)). Назва закріплена из XVIII. стороча.

## Історія

Карта Северо-западної Америкы 1867. року из позначеням територій, переданых Російськыв Имперіёв Американськым Зъединеным Штатам
Ґрупы сибірськых племен перейшли перешыёк (типирь Беринґова протока) 16—10 тысяч рокӯв тому. Ескімосы стали селитися на арктичному березі, алеуты заселили Алеутськый архіпеллаґ.

Первыми европейцями, што прибыли на Аляску 21 авґуста 1732 року, были члены команды борта «Ст. Гавриил» пуд командованям ґеодезиста М. С. Гвоздєва и пудштурмана И. Федорова в ході експедиції А. Ф. Шестакова и Д .И. Павлуцького 1729—1735 рокӯв. Кроме того, є урывчасті відомости за пребываня російськыми людьми у Америці у XVII сторочу.

Уд 9 юла 1799 року до 18 окто̄вбра 1867 року Аляска из прилеглыми до ниї островами перебывала пуд управлінём Російсько-американськой компанії. Бойовы дійства на Далекому Выході у період Крымськой во̄йны указали повну незащищенӯсть выходных зимиль Російськой рішы и особенно Аляскы. Обы не зтратити задарь територію, яку немож было защитити и свойити у осяжнӯм будущӯм, было ухвалено рішеня за її продаж.

16 децембра 1866 року у Санкт-Петербурзі одбыла ся шпеціална нарада, на якӯв были Александр II, великый князь Константин Микулаёвич, міністрш фінансӯв и морського міністерства, и иппен російськый посланник у Вашинґтоні барон Едуард Стекль. Вшыткі участникы схвалили ідею продажу. За пропозицією міністерства фінансів був визначений поріг суми — не менше 5 мільйонів доларів золотом. 22 грудня 1866 року Олександр II затвердив кордон території. У березні 1867 року Стекль прибув до Вашингтона й офіційно звернувся до держсекретаря Вільяма Сьюарда.

Пудписаня договору продажу Аляски відбулося 30 березня 1867 року у Вашингтоні. Текст договору був англійською та французькою мовою. Територія площею 1 519 000 км² була продана за 7,2 мільйона доларів золотом, тобто по 4,74 долара за км² (куди родючіша й сонячна Французька Луїзіана, куплена у Франції у 1803 році, обійшлася бюджету США дещо дорожче — приблизно по $ 7 за км²). Разом із землею передавалося все нерухоме майно, колоніальні архівы, офіційні та історичні документи, що стосувалися території. У договорі зазначалося, що жителі території за їхнім вибором можуть повертатися в Росію протягом трьох років; але якщо вони бажають залишитися у своїх домівках, то, за винятком нецивілізованих племен, повинні бути допущені до всіх прав, переваг і защиты горожан Зъединеных Штатӯв.

Уд 1867 року Аляска перебывала у пудданстві воєнного міністерства США и мала назву «Округ Аляска», у 1884—1912 роках — «округ», потӯм — «територія» (1912—1959), а уд 3 януара 1959 року — штат ЗША.

1977 року прокладено нефтопровод уд затокы Прудо-Бей до порта Валдіз.

1989 року розлив нефти из танкера «Ексон Валдез» став причинов серьёзного знехаріня містности.

## Обывательство

Дас 75 % людий білі, уродженці ЗША. У штатови близко 88 тыс. корінных жытелю̄в — Индіанці (атапаскы, гайда, тлінкіты, цімшиан), ескімосы и алеуты. У штатови живе и невеликоє число потмкӯв выходцю̄в из Російськой рішы. Миже основных реліґійных ґруп — католикы, православні, пресвітеріани, баптисты и методисты. Дараб православных, што составлять за разными оцінками 8-10 %, є майвысокым у крайні.

Главні вароші: Анкоридж, Фербанкс, Джуно (адміністративный центр);

**Языковый состав обывательства (2010)** [Архівовано 1 децембра 2007 у Wayback Machine.]

| Язык | % |
| --- | --- |
| Анґліцькый | 83,92 |
| Алеутсько-ескімоські языкы | 4,61 |
| Іспанськый | 3,49 |
| Таґальскый | 2,39 |
| Російськый | 0,61 |
| Самоа | 0,52 |
| Німицькый | 0,52 |
| Корейськый | 0,48 |
| Индіанські языкы | 0,42 |
| Французькый | 0,28 |
| инні | 2,80 |

## Природна краса Аляскы

*
*
* Ріка Юкон
*

## Иппен позерайте

* 19148 Аляска — астероїд, названый на честь території.
* Російсько-индіаньска во̄йна.