Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Доналд Трамп

**Доналд Джон Трамп** (анґл. *Donald John Trump*; 14. юна 1946, Ню Йорк, США) — 45. презідент Споєных штатів америцькы (з 20. януара 2017 по 20 януара 2021) і (ізбраный наново у 2024 році, вступив у чин презідента 20. януара 2025). І быв ізбраный 47. презідентом уд Републіканьскої партії. До ізбраня презідентом быв бізнісменом.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1893

| Рокы
 |
| --- |
| 1889 ·  1890 ·  1891 ·  1892 — **1893** — 1894 ·  1895 ·  1896 ·  1897
 |
| Десятьроча
 |
| 1870‑ы ·  1880‑ы — **1890‑ы** — 1900‑ы ·  1910‑ы
 |
| Стороча
 |
| XVIII. стороча
— **XIX. стороча— XX. стороча** |

**1893. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у недїля. То є 1893. рік нашого лїточіслїня, 893. рік 2. тысячроча, 93. рік XIX. стороча, 3. рік 10. десятьроча XIX. стороча, 4. рік 1890-х років.

1893
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1893 *MDCCCXCIII* |
| Ab urbe condita | 2646 |
| Арменьскый  | 1342 ԹՎ ՌՅԽԲ |
| Асірьскый  | 6643 |
| Багайскый  | 49–50 |
| Бенґальскый  | 1300 |
| Берберьскый  | 2843 |
| Будгістьскый  | 2437 |
| Бармскый  | 1255 |
| Візантійскый  | 7401–7402 |
| Кітайскый  | 壬辰年 (водяный дракон) 4589 або 4529     *— до —* 癸巳年 (водяный змій) 4590 або 4530 |
| Коптьскый  | 1609–1610 |
| Етіопскый  | 1885–1886 |
| Гебрейскый  | 5653–5654 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1949–1950 |
|  - *Шака Самват* | 1814–1815 |
|  - *Калі Юґа* | 4993–4994 |
| Іраньскый  | 1271–1272 |
| Ісламскый  | 1310–1311 |
| Японьскый  | Мейдзі 26 (明治２６年) |
| Яваньскый  | 1822–1823 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 12 д. |
| Корейскый  | 4226 |
| Тайваньскый  | 19 до РК 民前19年 |
| Тайскый сонячный | 2435–2436 |

## Подѣи

* 11. фебруар — Янош Чонка и Донат Банки запатентовали карбуратор.
* 25. апрѣля — остаткы поета Николоза Бараташвили перевезли з Ганджи в Азербайджанѣ до Тифлиса и святочно погребли при великой зглотѣ народа.

## Уродили ся

* 25. май — Иван Мондок, учитель, новинарь, политичный дѣятель Подкарпатской Руси.
* 8. юн — Мария Пуйманова, чешска писателька и новинарька.
* 13. юн — Дороті Лі Сеєрс, анґліцька писательниця, перекладчик, лінґвішта
* 19. юл — Владимир Маяковскый, ведучый русскый поет револуции 1917 и первого пореволучного периода, футуриста.
* 16. септембер — Алберт Сент-Дьердьи, мадярскый дохтор и биохемик, Нобелов лавреат
* 26. децембер — Мао Цзедун, лидер Китайской Народной Републикы.

## Умерли

* 13. юн — Владимир Хыляк, русинскый писатель, етнограф, грекокатолицкый священик.
* 6. новембер - Петро Ілліч Чайковскый, російскый музичный складатель.
# 1905

| Рокы
 |
| --- |
| 1901 ·  1902 ·  1903 ·  1904 — **1905** — 1906 ·  1907 ·  1908 ·  1909
 |
| Десятьроча
 |
| 1880‑ы ·  1890‑ы — **1900‑ы** — 1910‑ы ·  1920‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1905. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у недїля. То є 1905. рік нашого лїточіслїня, 905. рік 2. тысячроча, 5. рік XX. стороча, 5. рік 1. десятьроча XX. стороча, 6. рік 1900-х років.

1905
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1905 *MCMV* |
| Ab urbe condita | 2658 |
| Арменьскый  | 1354 ԹՎ ՌՅԾԴ |
| Асірьскый  | 6655 |
| Багайскый  | 61–62 |
| Бенґальскый  | 1312 |
| Берберьскый  | 2855 |
| Будгістьскый  | 2449 |
| Бармскый  | 1267 |
| Візантійскый  | 7413–7414 |
| Кітайскый  | 甲辰年 (деревяный дракон) 4601 або 4541     *— до —* 乙巳年 (деревяный змій) 4602 або 4542 |
| Коптьскый  | 1621–1622 |
| Етіопскый  | 1897–1898 |
| Гебрейскый  | 5665–5666 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1961–1962 |
|  - *Шака Самват* | 1826–1827 |
|  - *Калі Юґа* | 5005–5006 |
| Іраньскый  | 1283–1284 |
| Ісламскый  | 1322–1323 |
| Японьскый  | Мейдзі 38 (明治３８年) |
| Яваньскый  | 1834–1835 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4238 |
| Тайваньскый  | 7 до РК 民前7年 |
| Тайскый сонячный | 2447–2448 |

## Подѣи

* 24. августа отворили граничну польско-мадярску желѣзничну штацию Сянкы.

## Уродили ся

* 29. януар - Іван Гарайда - лінґвіста, педаґоґ, тлумач, выдаватель, русиньскый освітитель.
* 24. май — Михаил Шолохов, русскый писатель, нобелов лавреат за литературу (1965)
* 21. юн - Жан-Пол Сартр - французькый філозоф, писатель і драматік, єден з найвызначнїшых екзістенціалістів.

## Умерли
# Алберт Айнштайн

| Алберт Айнштайн Альберт • Эйнштейн |
| --- |
| Albert Einstein |
| ,  |
|  |
| Чинность | фізик-теоретик, філософ науки, вынаходник, науковий письменник, педагог, викладач університету, фізік, филозоф, писатель, ученый, математік, патентный эксперт, професор, пацифіст |
| Сфера | теоретична фізика |
| Горожанство | Вюртемберзьке королівство, апатрид, Швейцарія, Цислейтанія, Веймарська республіка, Нїмецько, США |
| Уроджѣня | 14 марца 1879 |
| Упокоеня | 18 апріля 1955 |
| Причина смерти | Аневризма черевної аорти |
| Учительове | Генрих Фридрих Вебер, Герман Мінковський |
| Учні | Эрнст Штраус |
| Influenced by | Федор Достоєвскый, Герман Мінковський, Бенедикт Спіноза, Магатма Ґанді, Артур Шопенгауер, Гендрік Антон Лоренц, Бернард Шоу, Ісаак Ньютон, Риязуддин, Девід Г'юм, Томас Юнг, Бернгард Ріман, Моріц Шлік, Джеймс Клерк Максвелл, Поль Валері, Карл Пірсон, Генрі Джордж, Ернст Мах |
| Праца | Швейцарский федеральный институт интеллектуальной собственности, Карлова универзита, Цюрихський університет, Карлів університет, Федеральна вища технічна школа Цюриха, Товариство кайзера Вільгельма, Принстонска универзита, Лейденський університет, Бернський університет, Німецьке фізичне товариство, Берлінський університет імені Гумбольдтів, Прусська академія наук, Інститут перспективних досліджень, Лейденський університет, Берн, Університет Каліфорнії (Берклі) |
| Участь | первый сольвеевский конгресс, пятый сольвеевский конгресс |
| Отець | Герман Эйнштейн |
| Мати | Паулина Эйнштейн |
| Брат, сестра | Майя Эйнштейн |
| Дѣти | Ганс Альберт Ейнштейн, Эдуард Эйнштейн, Лизерл Эйнштейн |
| Язык творов | анґліцькый , Нїмецькый  |
| Magnum Opus |
| спеціальна теорія відносності, загальна теорія відносності, фотоефект, теорія відносності, теория броуновского движения, формула Ейнштейна, стала Планка, Рівняння Ейнштейна, квантова механіка, Об'єднана теорія поля, Стімулована емісія |
|  |
|  |
|  Алберт Айнштайн на Викискладѣ VIAF:75121530; GND:118529579; LCCN:n79022889; FAST:32023, 460651; BNF:119016075; BHS:7901; NLKR/NLC:jn19990002019; OL:OL3175986A; ЕСУ:42829; Большая советская энциклопедия [в 30 т.], 1969—1978, Цифровая библиотека Европейской библиотеки по информации и культуре, Британская энциклопедия (1922), Digitized residence applications of the Prague Police Directorate (conscription) 1850–1914, Новая энциклопедия Кольера, 1921 г., Большая советская энциклопедия, 1950—1958, Фізики: Біографічний довідник, Астрономы: Биогр. справ.
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ*
 |

Алберт Айнштайн (1921)
 **Алберт Айнштайн** (*Albert Einstein*; 14. марца 1879, Улм, Нїмецько – 18. апріля 1955, Прінстон, Ню Джерзі, США) — теоретічный фізік, єден з найвызначнїшых вченых вшыткых доб.

Лавреат Нобелової премії з физикы (1921).

## См. тыж

* Обща теорія релатівіты
* Квантова механіка
* Стімулована емісія

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1908

| Рокы
 |
| --- |
| 1904 ·  1905 ·  1906 ·  1907 — **1908** — 1909 ·  1910 ·  1911 ·  1912
 |
| Десятьроча
 |
| 1880‑ы ·  1890‑ы — **1900‑ы** — 1910‑ы ·  1920‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1908. рік** подля ґреґоріаньского календаря — переступный рік, котрый ся зачінав у середу. То є 1908. рік нашого лїточіслїня, 908. рік 2. тысячроча, 8. рік XX. стороча, 8. рік 1. десятьроча XX. стороча, 9. рік 1900-х років.

1908
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1908 *MCMVIII* |
| Ab urbe condita | 2661 |
| Арменьскый  | 1357 ԹՎ ՌՅԾԷ |
| Асірьскый  | 6658 |
| Багайскый  | 64–65 |
| Бенґальскый  | 1315 |
| Берберьскый  | 2858 |
| Будгістьскый  | 2452 |
| Бармскый  | 1270 |
| Візантійскый  | 7416–7417 |
| Кітайскый  | 丁未年 (огняный козел) 4604 або 4544     *— до —* 戊申年 (земляный макак) 4605 або 4545 |
| Коптьскый  | 1624–1625 |
| Етіопскый  | 1900–1901 |
| Гебрейскый  | 5668–5669 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1964–1965 |
|  - *Шака Самват* | 1829–1830 |
|  - *Калі Юґа* | 5008–5009 |
| Іраньскый  | 1286–1287 |
| Ісламскый  | 1325–1326 |
| Японьскый  | Мейдзі 41 (明治４１年) |
| Яваньскый  | 1837–1838 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4241 |
| Тайваньскый  | 4 до РК 民前4年 |
| Тайскый сонячный | 2450–2451 |

## Подѣи

## Уродили ся

* 3. май — Андрѣй Калин, найпознатѣйшый приповѣдкарь з Горинчова.
* 5. октобер - Онуфрій Тимко - етно-музыкознатель, композитор і діріґент.
* 18. децембер - Николай Грицак - лінґвіста, зоставитель ґіґантського Русинського Словаря, матеріал для котрого збирав 50 рокув.

## Умерли

* 14. марец — Лестер Аллан Пелтон, америцкый инженер, вынаходник ефективной гидротурбины.
# Сибирия

**Административне дѣлѣня России**:**Европска часть** (ружова)
**Сибирия:**

     Западна Сибирия (червена)

     Сибирскый федералный округ (темночервена)

     Далекый Восток (червена)
**Сибирия** — назва векшой части России, котра лежить на восток од Урала и простерать ся аж до Тихого океана. Иншак мож повѣсти, же Сибирия е азиатсков частьов России. Тото означѣня колуе в говоровом, комуникативном ужитю и е сучасным понятьом Сибирии в России. В таком понятю плоха Сибирии чинить 13 100 000 км2 и умѣстила бы в собѣ 1025 Закарпатскых областей. Тото 77% плохы цѣлой России, а жие ту 27% вшиткого обывательства державы.

## История

Перва лѣтописна споминка о плаваню новгородскых объявительох земель до Сибирии датована роком 1032, а о новгородском торговом плаваню — 1139.

По упадку Золотой Орды в Сибирии в 15. ст. сформовало ся Сибирске ханство, котре было в зачатку вазалом России, але в року 1572 хан Кучум одвергнув вазалску послушность. В року 1582 козацкый войвода Ермак зачав добытя Сибирии военнов силов.

Цѣла територия была добыта и прилучена ку России в 17. ст. Рѣдко заселена Сибирия была хоснована в царской добѣ як мѣсто засланя провинилцьох, а в комунистичной добѣ ту были масово зряджены трудовы и карны лагры, котры задарнов робочов силов освоевали природны богатства. В 1918-1922 рокы восстала на булшевикув, но была притолочена. В рокы Другой свѣтовой войны велика територия, богатства и людскый потенциал Сибирии прислужив ся ку захованю державы и ей побѣдѣ.

## Географична Сибирия

**Географична Сибирия** (червена); одняты водозборы Тихого океана и Каспийского моря означены жовтов
Екзистуе тыж понятя *географичной Сибирии*, закладене на вододѣлах. В том змыслѣ од высшеозначеной Сибирии однимуть ся територии, котры не суть водозбором Сѣверного ледового океана. Географична Сибирия мать плоху 10 000 000 км2. Протяглость зо запада на восток 7 000 км, з юга на сѣвер — 3 500 км. Часть *географичной Сибирии* лежить на територии Казахстана.

Сибирия богата на ропу и газ, камѣнне и буре угля, желѣзны и полиметаличны руды, золото, диаманты, азбест, графит и др. копалины.

## Жерела и одказы

* Трёшников А.Ф. Географический энциклопедический словарь: Географические названия. /Гл. ред. А. Ф. Трёшников. — 2-е изд., доп. — М.: Сов. энциклопедия, 1989.— 592 с. ISBN 5-85270-057-6.

## Референции
# 1934

| Рокы
 |
| --- |
| 1930 ·  1931 ·  1932 ·  1933 — **1934** — 1935 ·  1936 ·  1937 ·  1938
 |
| Десятьроча
 |
| 1910‑ы ·  1920‑ы — **1930‑ы** — 1940‑ы ·  1950‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1934. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у понедїлёк. То є 1934. рік нашого лїточіслїня, 934. рік 2. тысячроча, 34. рік XX. стороча, 4. рік 4. десятьроча XX. стороча, 5. рік 1930-х років.

1934
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1934 *MCMXXXIV* |
| Ab urbe condita | 2687 |
| Арменьскый  | 1383 ԹՎ ՌՅՁԳ |
| Асірьскый  | 6684 |
| Багайскый  | 90–91 |
| Бенґальскый  | 1341 |
| Берберьскый  | 2884 |
| Будгістьскый  | 2478 |
| Бармскый  | 1296 |
| Візантійскый  | 7442–7443 |
| Кітайскый  | 癸酉年 (водяный півень) 4630 або 4570     *— до —* 甲戌年 (деревяный собака) 4631 або 4571 |
| Коптьскый  | 1650–1651 |
| Етіопскый  | 1926–1927 |
| Гебрейскый  | 5694–5695 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1990–1991 |
|  - *Шака Самват* | 1855–1856 |
|  - *Калі Юґа* | 5034–5035 |
| Іраньскый  | 1312–1313 |
| Ісламскый  | 1352–1353 |
| Японьскый  | Сьова 9 (昭和９年) |
| Яваньскый  | 1864–1865 |
| Календарь чучхе | 23 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4267 |
| Тайваньскый  | КР 23 民國23年 |
| Тайскый сонячный | 2476–2477 |

## Подѣи

* 3. децембер — зачал радіопроґрам про Русинів Подкарпатя и Пряшівщіны.

## Уродили ся

* 9. марец — Юрий Гагарин, совѣтскый козмонавт, што первый в свѣтѣ вылетѣв до вселеной (12. апрѣля 1961).
* 18. децембер — Николай Макара — історік, етнолоґ.

## Умерли

* 23. юний - Ласлов Чопей — педагог, словникарь, товмач, спорядник учебников про руськы школы, реформатор языка.
* 4. юл - Мария Кюри-Склодовска — педаґоґ, французска учена польского роду, двоита Нобелова лавреатка.
* 2. авґуст - Пауль фон Гінденбурґ — нїмецькый воєнный и державный дїятель.
* 3. новембер - Євменій Сабов — русиньскый културный дїятель, ґрекокатолицькый священик, педаґоґ.
# Адолф Гітлер

| Адолф Гітлер |
| --- |
| Adolf Hitler |
|  |
| Чинность | політік, преступник Холокоста |
| Горожанство | Цислейтанія, Австрія, значення не задано, Німецький Рейх, Націстічне Нїмецько |
| Уроджѣня | 20 апріля 1889 |
| Мѣсто роджѣня | Браунау-на-Інні |
| Упокоеня | 30 апріля 1945 |
| Мѣсто смерти | Фюрербункер |
| Причина смерти | постріл у голову |
| Ошкола | Ламбахське абатство, Федеральная земельная гимназия Линца на Фадингерштрассе |
| Награды |
| Залізний хрест 2-го класу, Знак за ранение (1918) черного цвета, почётный гражданин Санкт-Андреасберга, почётный гражданин Гослара, Ланцюг Імперського ордена червоних стріл, Золотий партійний знак НСДАП, Почесний хрест ветерана війни, Орден крові, почётный гражданин Трира, Людина року, Військовий орден «За заслуги», почётный гражданин Кобурга, почесний громадянин, почесний громадянин, Залізний хрест 1-го класу, почесний громадянин Гданська, Golden Hitler Youth Badge with Oakleaves, Wound Badge of 20 July 1944 in Black |

**А́до́лф Гі́тлер** (нїм. *Adolf Hitler* [ˈadɔlf ˈhɪtlɐ]  высловность; 20. апріля 1889(1889-04-20.), Браунау на Ін, Австро-Угорьско — 30. апріля 19451945-04-30., Берлін, Націстічне Нїмецько) — нїмецькый політік австрійського походжіня, котрый быв од року 1933 діктатором націстічного Нїмецька аж до свого суіціду в роцї 1945. Спочатку быв членом, і потім лідером Націоналсоціалістічной нїмецькой роботницькой партії (NSDAP), автор націонал-соціалістічной концепції штату (в томі *Mein Kampf*, 1925), стояв од року 1933 на чолї Нїмецька як райхсканцеларь, а од року 1934 як фюрер і райхсканцеларь (нїм. *Führer und Reichskanzler*).

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 29. юн

|  |
| --- |
| ← **Юн** → |
| Пн | Вт | Ср | Чт | Пт | Сб | Нд |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |   |   |   |   |   |
| 2026 |

**29. юн** — 180. день рока (181. в переступнім роцї) в ґреґоріаньскім календарю. До кінце рока оставать 185 днїв.

## Подѣи

* 1945 — подписаный договор ЧСР и СССР о Закарпатской Украинѣ

## Уродили ся

* 1883 — Николай Бескид, священик, історік, літературознатель, русофіл.
* 1900 — Антуан де Сент-Екзюпері — французькый писатель і летчик.

## Умерли
# 1. юл

|  |
| --- |
| ← **Юл** → |
| Пн | Вт | Ср | Чт | Пт | Сб | Нд |
|   |   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |   |   |
| 2026 |

**1. юл** — 182. день рока (183. в переступнім роцї) в ґреґоріаньскім календарю. До кінце рока оставать 183 днїв.

## Подѣи

* 1569 — соймы Польщи и Литвы в Люблинѣ схвалили унию двох держав, котра позната як Рѣчь Посполита.
* 1959 — англоязычны штаты прияли штандардну величину *меджинародного шуха* и либры.
* 1991 — в Празѣ, Чехословакия державы членкы роспустили военный блок Варшавскый пакт.

## Уродили ся

* 1804 — Жорж Санд, французска писателька.
* 1818 — Игнац Земмелвайс, мадярскый дохтор нѣмецкого походжѣня, пионер антисептичных методох в медицинѣ.

## Умерли
# Серьбскый язык

| Серьбскый язык |
| --- |
| *српски језик* |
| Region | Сербія |
| Native speakers |  |
| Языкова родина | Індоевропска
* Балтіцько-славяньска
	+ Славяньска
		- Южнославяньска
			* '
 |
| Офіціалный статус |
| Реґулованый | Одбор за стандардизацију српског језика (Оддїл стандардізації серьбского языка) |
| Языковы коды |
| ISO 639-1 | `sr` |
| ISO 639-2 | `scc (B), srp (T)` |
| ISO 639-3 | `srp` |
| Серьбскый язык |

**Серьбскый язык** (серб. *српски језик*) — є южнославяньскый язык (стандартизований варіант Серьбохорватчiна), котрым ся бісїдує передовшыткым в Сербії і в іншых країнах. Бісїдує ним приближно 12 міліонів людей на цілім світї. Сербчiна хоснує кіріліцю і латиніку. Серьбскый язык є подобный і взаємно зрозумілый зо хорватчінов.

## Серьбскый алфавіт

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| кіріліця | латиніка |
| --- | --- |
| Аа | Aa |
| Бб | Bb |
| Вв | Vv |
| Гг | Gg |
| Дд | Dd |
| Ђђ | Đđ |
| Ее | Ee |
| Жж | Žž |
| Зз | Zz |
| Ии | Ii |

 |   |

| кіріліця | латиніка |
| --- | --- |
| Jj | Jj |
| Кк | Kk |
| Лл | Ll |
| Љљ | Lj lj |
| Мм | Mm |
| Нн | Nn |
| Њњ | Nj nj |
| Оо | Oo |
| Пп | Pp |
| Рр | Rr |

 |   |

| кіріліця | латиніка |
| --- | --- |
| Сс | Ss |
| Тт | Tt |
| Ћћ | Ćć |
| Уу | Uu |
| Фф | Ff |
| Хх | Hh |
| Цц | Cc |
| Чч | Čč |
| Џџ | Dž dž |
| Шш | Šš |

 |

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Албаньскый язык

| Албаньскый язык |
| --- |
| *shqip, gjuha shqipe* |
| Region | Албанія, Косово, Северна Македонія, Італія, Румуньско, Ґреція, Сербія, Чорна Гора |
| Native speakers |  |
| Языкова родина | Індоевропска
* '
 |
| Писомна сістема | латиньске писмо |
| Офіціалный статус |
| Узнаный меншыновый язык в |  Італія  Румуньско  Ґреція  Сербія  Чорна Гора |
| Реґулованый | Академія наук Албанії |
| Языковы коды |
| ISO 639-1 | `sq` |
| ISO 639-2 | `alb (B) sqi (T)` |
| ISO 639-3 | `sqi` |
|  |

**Албаньскый язык** (алб. *shqip, gjuha shqipe*) – одна с індоевропскых языков, язык албанцув.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Сѣверна Македония

| Република Сѣверна Македония макед. Република Северна Македонија |
| --- |
|

Застава и герб

 |
| Розлога | 25 713 км2 |
| Обывательство | 2 077 132 |
| Столиця | Скопие |
| ГДП (ПНС) на особу | $16404 |
| Интернет-домен | .mk |
| Часова зона | UTC+1 (влѣтѣ +2) |
| Телефонный код | +389 |
| \*\*\* |

Локачна мапа Сѣверной Македонии
**Сѣверна Македо́ния** (макед. *Северна Македонија*, алб. *Maqedonia e Veriut*), официална назва **Републи́ка Сѣверна Македо́ния** (макед. *Република Северна Македонија*, алб. *Republika e Maqedonisë së Veriut*) — балканска держава на юговыходѣ Европы. Сѣверна Македония мать границѣ з Албаниев, Болгариев, Грециев, Сербиев. Головне мѣсто — Скопие. Обывательство — 2 077 132 (31.12.2018) особы. Плоха 25 713 км²; густота залюднѣня — 81/км².

Гимна*Денес над Македонија* (Днешность над Македониев).
Политична организацияПарламентска република.
## Назва

Назва державы была предметом спора з Грециев. 17. юна 2018 Сѣверна Македония и Греция рѣшили спор, котрый ся тяг 27 рокы. Нова назва державы — Сѣверна Македония — была догоджена обома сторонами и в року 2019 были учинены потребны легислативны крокы, так же тоты змѣны достали платность од 12. фебруара 2019.

## География

Краина гориста, найвысша точка, *Кораб*, 2752 м, лежить на граници з Албаниев. Главна рѣка Вардар, належить до базена Егейского моря. Територия сейсмично активна, найвекше остатне трясѣня было в року 1967 (епицентер Дебар). Главный город Скопие быв во векшой части збуряный трясѣньом в року 1963.

## История

До роспада Югославии Сѣверна Македония мала назву Социалистична Република Македония и была частьов Социалистичной Федеративной Републикы Югославия (СФРЮ). В минулости тот регион быв 500 рокы под владов Османской империи и лежав на важных торговых путях. Хоть обывательство в основѣ славянске и православне, але тота минулость наклала на нього свою печать. Значну часть обывательства творять Албанцѣ, Турци, Арумыны и Ромы, та з того погляду то переходна зона меджи Европов и Азиев.

## Интересны факты

* Служба во войску в Сѣверной Македонии добровольна.
* Повинне школованя е девятькласне, од 7-рочного вѣку, а одбывать ся не лем в македонском языку, але в районах бываня векшых народностных меншин — в языках тых меншин.

## Жерела и одказы

* **Свѣтовый банк**: ГДП держав свѣта подля ПНС в року 2016 (pdf)
* **Loring Danforth** (2020-02-18). North Macedonia. Encyclopaedia Britannica.  [перевірено 2020-03-08].

## Референции