Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Инфекчны хвороты

Знак про инфекчны хвороты и материалы
Инфекчны хвороты, лат. *infectio* *зараза* — група хворот, выволаных патогенными микроорганизмами, котры вгнѣздили ся в организм чоловѣка або звѣряти.

Про инфекчны хвороты суть характерны тоты знакы: заразителность, ествованя инкубачной добы, реакции инфикованого организма на патоген ай, во векшинѣ припадох, цикличный вывой хвороты и формованя постинфекчной имуниты.

Термин *инфекчны хвороты* быв заведеный К. Гуфеландом (1762–1836).

WHO подавать, же в року 2002 в цѣлом свѣтѣ инфекчны хвороты были причинов 19,1 % вшиткых смертей (з того 6,9 % розличны запалы плюц, 4,9 % АІДС, туберкулоза 2,7 %, малария 2,2 %).

## Жерела и одказы

* **Тимченко А. Д.** Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. ISBN 5-11-000102-2 русс.
* **В. И. Покровский, И. В. Рубцов; М. В. Войно-Ясенецкий (пат. ан.), М. С. Ганнушкин (вет.), М. В. Горленко (биол.), В. М. Рождественский (профил.)**. Инфекционные болезни. Большая Медицинская Энциклопедия (БМЭ), под редакцией Петровского Б.В., 3-е издание (online).  [перевірено 2020-03-28].  русс.
* **World health report** 2004 statistical annex: Annex Table 2: Deaths by cause, sex and mortality stratum in WHO regions, estimates for 2002 (pdf). WHO. 2004.  [перевірено 2020-03-28].  англ.

## Референции
# Опат

Опат и опатиця в традичном облечѣню

Атрибуты герба опата (злѣва) и опатицѣ

**Опат** — титул старшого клаштора у дакотрых мужскых орденох. У женскых орденох подобну ролю мать опатиця. Во византийском обрядѣ тому одповѣдають титулы игумен, игуменя.

## Етимология и значѣня

Слово *опат* походить з арамейского *abbo*, што означать духовного наставника, перебрано до латины яко *abbas*. В зачатку христианства то было лем учтиве ословѣня, пак честный титул, а од 6. стороча бенедиктины хоснують го на означѣня старшого монашой громады. Тыж таке значѣня прияли цистерциане, траписты, премонштраты. В иншых монашых орденах хоснують намѣсто того титулы приор, квардиан або ректор.

## Выбраня до функции и юрисдикция

Опата выберать цѣла громада клаштора. Опатом може быти выбраный лем высвяченый на священника и старшый од 25 рокы монах. Зависимо од категории клаштора юрисдикцию выбраного мать потвердити Апостолска столиця (abbates exempti) або диецезный бискуп (abbates non exempti), котрым одповѣдно есть опат подрядженый. По потверджѣню нововыбраный доставать опатскы инсигнии: барлу, перстень и митру. Тоты може поуживати в литургии.

Опат есть суверенный рѣшати и судити во всѣх вопросах внуторного живота. Лем в дакотрых, напримѣр, продаж и накуп маетку, ся мусить радити з громадов. Опаты в церковной ерархии належать до прелатох, высокопоставленых священникох, мають право участи и голоса на церковных соборах.

## Атрибуты герба

Опатскы атрибуты суть: широкый чорный клобук и дванадцять узликы або стряпкы по сторонах (гералдичны знакы прелата), а тыж вертикално поставена барла за щитом герба. На пантлику под гербом ся може написати опатске гасло. Опатицѣ не належать до прелатох, зато не мають одповѣдны атрибуты, намѣсто того мають пацеркы.

## Иншы значѣня

Во Франции од 16. ст. ся вернули ку старому значѣню слова и хоснують титул **abbé** яко почтиве ословлѣня священника, котрый не мать нияку особенну функцию. То одповѣдать ословлѣню *отче, панотче* у грекокатоликох.

## См. тыж

* Игумен
* Монашый орден

## Жерела и одказы

* Podręczna Encyklopedia Kościelna (opracowana pod kierunkiem ks: ks Stan. Galla, Jana Niedzielskiego, Henr. Przczdzłeckiego, Ant. Szlagowskiego, Ant. Tauera i redaktora ks Zygm. Chelmlcklego). Tt. 29-30. Wydawnictwo biblioteki dzieł chrześcijańskich. Warszawa, 1913.
* Praelat. //Ottův slovník naučný, т.20

## Референции
# 1860

|  |
| --- |
|  |

| Рокы
 |
| --- |
| 1856 ·  1857 ·  1858 ·  1859 — **1860** — 1861 ·  1862 ·  1863 ·  1864
 |
| Десятьроча
 |
| 1840‑ы ·  1850‑ы — **1860‑ы** — 1870‑ы ·  1880‑ы
 |
| Стороча
 |
| XVIII. стороча
— **XIX. стороча— XX. стороча** |

**1860. рік** подля ґреґоріаньского календаря — переступный рік, котрый ся зачінав у недїля. То є 1860. рік нашого лїточіслїня, 860. рік 2. тысячроча, 60. рік XIX. стороча, 10. рік 6. десятьроча XIX. стороча, 1. рік 1860-х років.

1860
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1860 *MDCCCLX* |
| Ab urbe condita | 2613 |
| Арменьскый  | 1309 ԹՎ ՌՅԹ |
| Асірьскый  | 6610 |
| Багайскый  | 16–17 |
| Бенґальскый  | 1267 |
| Берберьскый  | 2810 |
| Будгістьскый  | 2404 |
| Бармскый  | 1222 |
| Візантійскый  | 7368–7369 |
| Кітайскый  | 己未年 (земляный козел) 4556 або 4496     *— до —* 庚申年 (металовый макак) 4557 або 4497 |
| Коптьскый  | 1576–1577 |
| Етіопскый  | 1852–1853 |
| Гебрейскый  | 5620–5621 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1916–1917 |
|  - *Шака Самват* | 1781–1782 |
|  - *Калі Юґа* | 4960–4961 |
| Іраньскый  | 1238–1239 |
| Ісламскый  | 1276–1277 |
| Японьскый  | Ансей 7 / Ман'ей 1 (万延元年) |
| Яваньскый  | 1788–1789 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 12 д. |
| Корейскый  | 4193 |
| Тайваньскый  | 52 до РК 民前52年 |
| Тайскый сонячный | 2402–2403 |

## Подѣи

## Уродили ся

* 29. януар - Антон Чехов - російскый драматік і прозаік.
* 2. юн — Микола Губаш, пѣвцоучитель и културный роботник меджи войводянскыма Руснаками в Коцурѣ.
* 7. юл - Ґустав Малер, австрійскый музичный складатель.

## Умерли
# 1374

| Рокы
 |
| --- |
| 1370 ·  1371 ·  1372 ·  1373 — **1374** — 1375 ·  1376 ·  1377 ·  1378
 |
| Десятьроча
 |
| 1350‑ы ·  1360‑ы — **1370‑ы** — 1380‑ы ·  1390‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIII. стороча
— **XIV. стороча— XV. стороча** |

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли
# 1862

| Рокы
 |
| --- |
| 1858 ·  1859 ·  1860 ·  1861 — **1862** — 1863 ·  1864 ·  1865 ·  1866
 |
| Десятьроча
 |
| 1840‑ы ·  1850‑ы — **1860‑ы** — 1870‑ы ·  1880‑ы
 |
| Стороча
 |
| XVIII. стороча
— **XIX. стороча— XX. стороча** |

## Подѣи

## Уродили ся

* 29. август — Морис Метерлинк, белгийскый драматик, поет и филозоф, лауреат Нобела з литературы.
* 11. септембер — О. Генри, америцкый писатель, великый майстер новелы.

## Умерли

* 21. януар — Божена Ньемцова, чешска писателька.
* 11. юн — Николай Нодь, грекокатолицкый священик, педагог, хоровый диригент, поет, збератель фолклора.
* 2. октобер — Йоанн Чургович, угро-руськый педагог, церковный, школно-просвѣтителный администратор, доктор богословия.
# 898

| Рокы
 |
| --- |
| 894 ·  895 ·  896 ·  897 — **898** — 899 ·  900 ·  901 ·  902
 |
| Десятьроча
 |
| 870‑ы ·  880‑ы — **890‑ы** — 900‑ы ·  910‑ы
 |
| Стороча
 |
| VIII. стороча
— **IX. стороча— X. стороча** |

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли
# 257

| Рокы
 |
| --- |
| 253 ·  254 ·  255 ·  256 — **257** — 258 ·  259 ·  260 ·  261
 |
| Десятьроча
 |
| 230‑ы ·  240‑ы — **250‑ы** — 260‑ы ·  270‑ы
 |
| Стороча
 |
| II. стороча
— **III. стороча— IV. стороча** |

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
# Пісня

**Пісня** або тыж **співанка** є єден з основный тіпів музичного прояву. Основов є вокалный прояв з текстовов зложков. Співанка може быти чісто вокална, або може мати допровод інштрументів, може быти співана єдным чоловіком або веце співаками (потім говориме о зборї).

Піснї ся дають дїлити по різных катеґоріях

* світьскы
* духовны
* людовы
* умелы
* строфічны
* по темі
	+ працовны
	+ любостны

## Рола співанкы про русинів

Шелиякі співанкы фурт были частьов каждоденого живота карпатськых русинів, співати ся знало бігом роботы, спочинку, авадь другых соціално-реліґіных дійств. Білшина реліґійных дійств провадили ся в акомпонементі співанок в церьковному языку, закедь другі співнкы были в народнім языку. Закедь упровід чоловіка на цинтарь провадит ся из церьковным співом, та при роботі або на верочницях співат ся в живім народнім языку.

У фолклорови Бережанськых тай Марамороськых русинів (тай не лем) видноє місто має жанр коломыйка (авадь сколомыйка). Єдными з майзнамых гудаків, котрі ся знают в тім жанрі, варта спомнити Петра Прокопа (банда "Незабутка", с. Довгоє), авадь Тячовська Банда.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# XX. стороча

|  |  |
| --- | --- |
| **Тысячроча:** |  1. тысячроча – **2. тысячроча** – 3. тысячроча  |
| **Стороча:** |  XIX. стороча – **XX. стороча** – XXI. стороча  |
| **Десятьроча:** |  0. 10. 20. 30. 40. 50. 60. 70. 80. 90.  |

**XX. стороча** — часова доба од 1. януара 1901 по 31. децембра 2000 подля грегорианского календаря.

Рокы XX. стороча

1901
1902
1903
1904
1905
1906
1907
1908
1909
1910

---

1911
1912
1913
1914
1915
1916
1917
1918
1919
1920

---

1921
1922
1923
1924
1925
1926
1927
1928
1929
1930

---

1931
1932
1933
1934
1935
1936
1937
1938
1939
1940

---

1941
1942
1943
1944
1945
1946
1947
1948
1949
1950

---

1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960

---

1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970

---

1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980

---

1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990

---

1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000

XX століття є останнім століттям в другому тисячолітті за григоріанським календарем. На відміну від більшості століть кінцевий рік цього століття, 2000 рік - є переступный за григоріанським календарем.