Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Берн

місто| Берн |
| --- |
| нїм. *Bern* |
| , ,  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| flag of Berne |

 |
| Центер містаЦентер міста  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 46°56'52,73"N, 7°26'50,75"E
 |
| Країна | Швейцарія |
| Админединка |  Берн-Міттельланд (адміністративний округ кантону Берн, адміністративно-територіальна одиниця) |
| Часть од | Üechtland |
| Админцентр для | Швейцарія, Берн |
| Засноване | 1191 |
| Перша змінка | 1 децембра 1208 |
| Жытелїв
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Розлога
 | 51,62 Квадратный кілометер
 |
| Густота населїня | 2 600 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 3000, 3001, 3003, 3004, 3005, 3006, 3007, 3008, 3010, 3011, 3012, 3013, 3014, 3015, 3018, 3019, 3020, 3024, 3027, 3029, 3030 |
| Телефонный код | 031 |
| Часова зона | UTC+1:00, UTC+2:00 |
| Надморьска вышка
 | 542 метер |
| Водный обєкт | Ааре |
| Подїл
  | Брейтенраин-Лорраине, Бюмплиц-Оберботтиген, Иннере Штадт, Кирхафельд-Шоссхальде, Ленггассе-Фельсенау, Маттенхоф-Вайссенбюль |
| Назва жытелїв | Bernois, Bernoise, Berner, bernesi, Bernerin |
| Братьскы міста | Відень, Зальцбург, Вадуц, Беневенто, Санто-Домінго, Нью-Берн, Бернвілл, Київ, Днїпро |
| Історія | історія Берну, timeline of Bern |
|  |  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 |     |
| Пріматор
  | Mayor of Bern |
|  Медіа у Вікіскладї

---

GND:4005762-8;OSM:1682378;

---

Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Большая советская энциклопедия [в 30 т.], 1969—1978 |

**Берн** (нїм. *Bern*) є де факто головным місто Швайцу, але неє найвекше місто того штату. Мать 137 000 обывателів.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Local Administrative Units

**LAU** — куртанка од *англ.* **Local administrative unit**, циже мѣстна администрачна единка. Означать уровень териториалной державной администрации, низшый од провинции, края, або подобной векшой администрачной единкы.

Класификация LAU назначена про штатистичны уряды Евроунии. Суть два ступнѣ той класификации.

**LAU 1**: бывшый NUTS 4, односить ся на единку, обнимаючу десяткы або стовкы населеных пунктох. В року 2005 штатистичных единок того ступня было в Евроунии довъедна 3334. В дакотрых державах ся тот ступѣнь не хоснуе (креска в таблици).

**LAU 2**: бывшый NUTS 5, односить ся на населены пункты, a в Германии и на територии, неподлѣгаючы населеным пунктам. В року 2005 в Евроунии было 112 119 единок LAU 2.

В таблици суть назвы окремых администрачных единок LAU в урядных языках 25 держав Евроунии, Швайцу и число такых единок.

| Держава | LAU 1 | LAU 2 |
| --- | --- | --- |
| Австрия | - | 0 | Gemeinde | 2.102 |
| Белгия | - | 0 | Gemeente/Commune | 589 |
| Велика Британия | Lower tier authorities (districts) or individual unitary authorities | 443 | Ward | 10.679 |
| Германия | Verwaltungsgemeinschaften | 539 | Gemeinde | 13.176 |
| Голландия | - | 0 | Gemeente | 489 |
| Греция | Dimoi/Koinotites | 1.034 | Demotiko diamerisma/Koinotiko diamerisma | 6.130 |
| Дания | Komuna *(Kommune)* | 98 | Farnost | 2148 |
| Естония | Maakond | 15 | Vald/Linn | 241 |
| Ирландия | Counties/County Boroughs | 34 | DED/Ward | 3.440 |
| Испания | - | 0 | Municipio | 8.108 |
| Италия | - | 0 | Comune | 8.100 |
| Кипр | Eparchies | 6 | Dimoi, koinotites | 614 |
| Латвия | Rajoni, republikas pilsētas | 33 | Pilsētas, novadi, pagasti | 536 |
| Литва | savivaldybė | 60 | seniūnija | 515 |
| Луксембург | Cantons | 13 | Commune | 118 |
| Мадярщина | (Statisztikai) kistérségek | 168 | Települések | 3.145 |
| Малта | Distretti | 6 | Kunsilli | 68 |
| Польща | powiaty | 379 | gminy | 2.478 |
| Португалия | Concelhos - Municípios | 308 | Freguesia | 3.091 |
| Словакия | okresy | 79 | obce | 2.928 |
| Словения | Upravne enote | 58 | Občine | 193 |
| Финландия | Seutukunnat / Ekonomiska regioner | 82 | Kunnat / Kommuner | 446 |
| Франция | - | 0 | Commune | 36.678 |
| Чехия | okresy | 76 | obce | 6.259 |
| Швеция | - | 0 | Kommune | 290 |
| Швайц | - | 0 | Gemeinde | 2.736 |
| **Евроуния** |  | 3.334 |  | 110.963 |

## Жерела и одказы

* Eurostat Local Administrative Units (Ту мож стягнути коды LAU про кажду участну державу).

## Референции

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Local administrative unit на чеській Вікіпедії.*
# Република Конґо

| Република КонґоRépublique du Congo (фр.) Repubilika ya Kôngo (конґо) Republíki ya Kongó (лінґала) |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |

 |
| Location of Република Конґо   |
| **Головный город** (и майбулшый город) | Браззавіль ﻿ / ﻿ |
| Офіціалні языкы | французькый |
| Націоналні языкы\* | кітуба, лінґала |
| Форма влады |
|  -  | презідент | Дені Сассу-Нґессо |
|  -  | премєр-міністер | Клеман Муамба |
| Територія |
|  -  | вєдно |  342 000 км2 (64.) |
|  -  | водної поверьхности, % | 3,3 |
| Обывательство |
|  -  | шацованя (2018) | 5 244 359 (117.) |
|  -  | густота | 12,8 км2 (204.) |
| **ГВР (ВВП)** | шацованя 2019. року |
|  -  | вєдно | 32,516 міліарда доларув США  |
|  -  | на єдного жителя | $7 119  |
| **ІЛР** (2018) | 0,608 (середній)  |
| Валута | Середньоафрицькый франк ЦФА (`XAF`)  |
| Часова зона | UTC+1 |
| Інтернет-домен | .cg |
| Телефонный код | +242 |
| \*Статус подля констітуції. |

*«Република Конґо» и «Конґо» ведут сюды. Инші значеня мож найти на Конґо (чеперушка).*
**Републіка Конґо** (франц. *République du Congo*), вадь **Конґо-Браззавіль** є держава на западному березі Середньой Африкы. Граничит из Ґабоном, Камеруном, Середньоафрицьков републиков, Демократічнов републіков Конґо, Кабіндов (ексклавом Анґолы) тай Атлантичным океаном.

Племена банту зачали доміновати в реґіоні не пуздніше ги 3 тыс. рокув назад. Теріторія теперішньої републикы была колонізована Франційов на кунцьови XIX. столітя и пак была частьов колонії Екваторіална Африка. Окремішня Републіка Конґо ся появила в 1958. році и стала ся независимов в 1960. році. В період 1969-1992 была державов марксістьско-леніньской ідеолоґії пуд назвов Людова републіка Конґо. У політичнуй системі домінує презідент Дені Сассу-Нґессо, котрый ся дустав власти в 1979. році. Економіка републікы силно зависит уд выробы сырої нафты.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Анґола

| Republic of Angola*República de Angola* (Portuguese) |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |

 |
| **Гімна:Angola Avante!*  (Portuguese) *Forward Angola!* |
| Location of Angola   |
| **Головне місто** (і найвекше місто) | Luanda ﻿ / ﻿ |
| Урядный язык | Portuguese |
| Узнаны реґіоналны языкы | Kongo, Chokwe, South Mbundu (Umbundu), North Mbundu (Kimbundu) |
| Етнохоронім | Angolan
  |
| Влада | Presidential republic |
|  -  | President | João Lourenço |
| Independence | from Portugal  |
|  -  | Date | November 11, 1975  |
| Теріторія |
|  -  | вєдно |  1 246 700 км2 (23rd) 481 354 sq mi  |
|  -  | вода (%) | negligible |
| Популація |
|  -  | шацованя 2009 | 18,498,000  |
|  -  | списованя  | 5,646,177  |
|  -  | густота | 14.8/км2 (199th) 38,4/sq mi |
| **ГДП** | шацованя 2009 |
|  -  | вєдно | $105.888 billion  |
|  -  | на жытеля | $6,116  |
| **ГДП** (номіналный) | шацованя 2009 |
|  -  | вєдно | $68.755 billion  |
|  -  | на жытеля | $3,971  |
| **ІЛР** (2007) | ▲0.564 (medium) (143rd) |
| Валута | Kwanza (`AOA`)  |
| Часова зона | WAT (UTC+1) |
|  -  | лїтнїй час | *not observed* (UTC+1) |
| Сторона движения | right |
| Інтернет-домен | .ao |
| Телефонный код | +244 |

**Анґола** (**Анґольска републіка**, *República de Angola*) — штат лежачій на югу Африкы з 1600 км побережом Атлантіку.

## Названя

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1757

|  |
| --- |
|  |

| Рокы
 |
| --- |
| 1753 ·  1754 ·  1755 ·  1756 — **1757** — 1758 ·  1759 ·  1760 ·  1761
 |
| Десятьроча
 |
| 1730‑ы ·  1740‑ы — **1750‑ы** — 1760‑ы ·  1770‑ы
 |
| Стороча
 |
| XVII. стороча
— **XVIII. стороча— XIX. стороча** |

**1757. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у суботу. То є 1757. рік нашого лїточіслїня, 757. рік 2. тысячроча, 57. рік XVIII. стороча, 7. рік 6. десятьроча XVIII. стороча, 8. рік 1750-х років.

1757
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1757 *MDCCLVII* |
| Ab urbe condita | 2510 |
| Арменьскый  | 1206 ԹՎ ՌՄԶ |
| Асірьскый  | 6507 |
| Бенґальскый  | 1164 |
| Берберьскый  | 2707 |
| Будгістьскый  | 2301 |
| Бармскый  | 1119 |
| Візантійскый  | 7265–7266 |
| Кітайскый  | 丙子年 (огняный щур) 4453 або 4393     *— до —* 丁丑年 (огняный бик) 4454 або 4394 |
| Коптьскый  | 1473–1474 |
| Етіопскый  | 1749–1750 |
| Гебрейскый  | 5517–5518 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1813–1814 |
|  - *Шака Самват* | 1678–1679 |
|  - *Калі Юґа* | 4857–4858 |
| Іраньскый  | 1135–1136 |
| Ісламскый  | 1170–1171 |
| Японьскый  | Хорекі 7 (宝暦７年) |
| Яваньскый  | 1682–1683 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 11 д. |
| Корейскый  | 4090 |
| Тайваньскый  | 155 до РК 民前155年 |
| Тайскый сонячный | 2299–2300 |

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
# 1853

| Рокы
 |
| --- |
| 1849 ·  1850 ·  1851 ·  1852 — **1853** — 1854 ·  1855 ·  1856 ·  1857
 |
| Десятьроча
 |
| 1830‑ы ·  1840‑ы — **1850‑ы** — 1860‑ы ·  1870‑ы
 |
| Стороча
 |
| XVIII. стороча
— **XIX. стороча— XX. стороча** |

## Подїї

## Народили ся

* 30. марец — Вінсент ван Ґоґ — голандьскый малярь.

## Вмерли

* 21. октобер - Михал Манкович, русинськый малярь, од 1813 рока официалный церковный малярь.
# Клер

Бирмованя в норвежской протестанской церкви
**Клер** гр. *κλήρος* *клерос*; лат. *clerus* — *доля, нагода, лос*; (синоним: духовенство)— сполочна назва на означѣня вшиткых христианскых священикох, клерикох (диаконох, презбитерох и епископох), на роздѣл од церковнослужительох низшого ранга (поддиакон, читалник, прислужник и т. п.), котры не потребують высвячѣня.

**Клерик** е член клера, священик, духовный. Од добы императора Св. Конштантина I. клерикам Христианской Церкви придѣляють ся розличны привилегии.

## Жерела и одказы

* Энциклопедия религий / Под ред. А.П. Забияко, А.Н. Красникова, Е.С. Элбакян. — М.: Академический Проект (ISBN 978-5-8291-1084-0), Гаудеамус (ISBN 978-5-98426-067-1), 2008. — 1520 с.
* Прот. Владислав Цыпин: Духовенство. //Православная энциклопедия.

## Референции
# Рванда

Країна,
републіка| Рванда |
| --- |
| Repubulika y'u Rwanda, Republic of Rwanda, République du Rwanda, Jamhuri ya Rwanda, Rwanda |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Руанди | Прапор Руанди |

 |
|  |
| ,  |
| **Основны інформації** |
| 2°S, 30°E |
| Часть од | Африцька унія, Экономическое сообщество стран Великих озёр |
| Засноване | 1962 |
| Жытелїв
 | 14 569 341 (2025) |
| Розлога
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Часова зона | UTC+2:00, Africa/Kigali |
| Географично | Східна Африка |
| Подїл
  | Північна провінція, Східна провінція, Південна провінція, Західна провінція, Кігалі |
| Назва жытелїв | ruandai, Rwandan, Rwandese, Ruandano, Ruandänan, رُوَنْدِيٌّ, رُوَنْدِيَّةٌ, رُوَنْدِيُّونَ, רואנדי, רואנדית, rwandezi, rwandez, rwandeză, ruandès, রুয়ান্ডীয়, ruandese, ruandesi, ruanda, ruandés, ruandesa, Ruandano, Rwandais, Rwandaise, ruandezo, ruandezi, ruandeza, رواندي, رواندية, روانديين, روانديات, Ruandach |
| Свято | Навгӯд
 |
| Історія | історія Руанди |
|  | Вікімедіа | © OpenStreetMap  |
| **Штатный уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:80148995963559751782;GND:4076910-0;OSM:171496;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Оттів словник научный |

**Рванда** офіціалнов назвов **Рвандьска**  (анґліцькы *Republic of Rwanda*, французьскы *République Rwandaise*, рвандьскы *Repubulika y'u Rwanda*) є маленькый внутроземний штат в Середнїй Африці.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Херсоньска область

Область Украины| Херсоньска область |
| --- |
| укр. *Херсонська область* |
|  Герб Херсоньской области |
|  |
| Держава |  Україна |
| Подрядность | Україна |
| Заложѣня | 30 марец 1944
 |
| Розлога | 28 461 Квадратный кілометер |
| Обывательство | 1 001 598 (1 януар 2022) |
| Центер | Херсон |
| Зложѣня | Бериславський район, Херсоньскый район, Генічеський район, Каховський район, Скадовський район |
| Язык | україньскый язык |
| Интернет-сайт |  |
|  |
|  Херсоньска область на Викискладѣ VIAF:126604270;GeoNames:706442;OSM:71022;
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

**Херсоньска область** (укр. *Херсонська область*) — є єдна з областей України, з центром у місті Херсон. Ся находить на березї Чорного моря.

Мать розлогу 28 461 км² і 1 000 370 жытелїв.

## Адміністратівне дїлїня

| № | Назва | Ерб | Населїня, тис. жит. | Теріторія, км² | Густота, чол./км² | Адміністратівный центер | Мапа |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Бериславскый |  | 99,1 | 4747,1 | 287,1 | Берислав |  |
| 2 | Геніческый |  | 122,4 | 7120,5 | 232,5 | Геніческ |  |
| 3 | Каховскый |  | 224,7 | 6395,8 | 126,6 | Каховка |  |
| 4 | Скадовскый |  | 127 | 5255,0 | 224,1 | Скадовск |  |
| 5 | Херсоньскый |  | 464,4 | 3841,9 | 61,2 | Херсон |  |

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

## Референції
# Шух

Jacob Koebel: О умѣню землемѣряня и контролованя
**Шух** або **стопа**, фр. *pied*, исп. *pié*, ит. *piede*, нѣм. *Fuss*, англ. *foot*, русс. *фут* — давна довжинова мѣра, названа так од людской стопы, позната уже в старовѣку: дгр. *πούς*, лат. *pes*.

## Меджинародный шух

В сучасности од 1. юла 1959 прията величина  *меджинародного шуха* 0,3048 м, котрый обсягуе 12 цолы по
0,0254 м и позначать ся **ft**; або символом *прим*: **′**, а хоснуе ся в англоязычных штатах.

## Етимология

Русинска мѣра *шух* походить од застарѣлого нѣм. *Schuh*, што днесь в самом нѣмецком языку зоз тым вызнамом ся не поуживать.

## История

В Австро-Мадярщинѣ тота мѣра была хоснована, аж до заведжѣня метричных мѣр в роках 1871–1876, и дѣлила ся на 12 цолы. Вѣденьскый шух быв 0,316 м, англицкый — 0,3047 м, парижскый — 0,3248 м. Ту е дефиниция *шуха*, взята зо старой нѣмецкой книгы:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | Станьте при дверях церкви у недѣлю, коли будуть выходити люде по закончѣню службы Божой, и просьте на пару минут 16 людей, высокых и низкых, най стануть и прикладуть лѣву ногу едну за другов, а так достанете справну и законну довжку друка на мѣряня и контролованя землѣ, а од того друка взята 1/16 часть буде правый и законный шух. | ” |
| Jacob Koebel: Geometrei. Von künstlichem Feldmessen und absehen. Frankfurt |

## Жерела и одказы

* **Stopa //Ottův slovník naučný**. Illustrovaná encyklopaedie obecných vědomostí. Díl 24. Vyd. J. Otto. V Praze, 1906. С. 169.
* **Stopa //Zborník Slovenského národného múzea**— História 41. Bratislava: Vydavateľstvo SNM 2001, roč. 95, č. 41.

stopa (по словацкы). Slovenská terminologická databáza. 12. júl 2016.  [перевірено 2019-11-13].
* **The Right and Lawful Rood** (по англицкы).  [перевірено 2019-11-13].
* **MEASUREMENT-foot** (по англицкы). Encyclopaedia Britannica online.  [перевірено 2019-11-13].

## Референции
# Даньскый язык

| Даньскый язык |
| --- |
| dansk |
| Region | Даньско, Нїмецько |
| Native speakers |  |
| Языкова родина | Індоевропска
* Ґерманьска
	+ Шкандінавска (североґерманьскый)
		- '
 |
| Писомна сістема | Латиніка (Даньскый алфавіт) |
| Офіціалный статус |
| Узнаный меншыновый язык в |  Нїмецько |
| Реґулованый | Даньска языкова рада |
| Языковы коды |
| ISO 639-1 | `da` |
| ISO 639-2 | `dan` |
| ISO 639-3 | `dan` |
|  |

**Дáньскый язы́к** (дан. *dansk* [d̥anˀsɡ̊]  высловность) — суть североґерманьскым языком, котрый входить в індоевропску языкову родину, приналежный до ґерманьской языковой ґрупы. Офіціалный язык Даньска, та єден з офіціалный языків Ґроньска і Фаєрьскых островів; офіціалный язык Европской унії і Северной рады. Даньскый язык пошыреный в самом Даньску, і тыж на северї Нїмецька.

## Алфавіт

Даньскый алфавіт быв основаный на основі латиньского алфавіта і ся складає з 29 букв, тыж він тотожный з норьскым алфавітом.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | Æ | Ø | Å |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | æ | ø | å |

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Воскресїня Хріста

Хрістове воскресїня. Ангел одкрывать Господнїй гріб. Беньямін Герітч (бл. 1640).
По воскресїню воскреслый Хрістос ся зъявив своїм ученикам. Мальба Рембрандта.
**Воскресїня Хріста** — воскресїня Ісуса Хріста з мертвых по трёх днях по смерти є централнов доктрінов в хрістіанстві, яка вігом стороч проповідала язычникам і є найвызначнїшов подїёв (і святом, знаным як Пасха ці Великдень) хрістіяньской громады. Апостол Павло повив, же як бы не быв Хрістос воскрес, тогды бы вшытка хрістіаньска віра была бы даремна:

|  |
| --- |
| *Коли бы Хрістос быв не воскрес, тогды віра ваша даремна, вы в своїх щі гріхах,*
*тогды то загынули ай тоты, што в Хрістови ся упокоїли!*
*Коли ся мы надїяме на Хріста лем в тім жывотї, то мы найнещастнїшы од вшыткых людей!*
*Та нынї Хрістос воскрес із мертвых, первісток серед покійных.*
*Смерть бо через чоловіка, і через Чоловіка воскресїня мертвых.*
*Бо так, як в Адамови вмерають вшыткы, так само в Христови вшыткы ожыють.* (1 до Коринтян 15:19). |

Згодно з Павлом, вшытка хрістіяньска віра залежыть од воскресїня Хріста. Хрістіане шторік святкують воскресїня Хріста як час найбівшого свята літурґічного рока - Великодня.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Воскресіння Христа на україньскій Вікіпедії.*

## Жрідла про довірыгодность Воскресїня Ісуса Хріста

Джош Макдауел. Свідчіня о воскресїню

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Карл Фрідріх Ґаус

Карл Фрідріх Ґаус (портрет)
**Йоганн Карл Фрідріх Ґаус** (нїмецькы Gauß, латиньскы Carolus Fridericus Gavss) (30. апріля 1777, Брауншвеіґ - 23. фебруара 1855, Ґоттінґен) быв славный нїмецькый математік і фізік. Міджііншым ся занимав ґеометріов, математічнов аналізов, теоріов чісел, астрономіов, електростатіков, ґеодезіов і оптіков. Вызначно овпливнив векшыну областей знаня.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.