# Реджеп Таїп Ердоган

| Реджеп Таїп Ердоган Реджеп, Tayyip • Эрдоган |
| --- |
| Recep Tayyip Erdoğan |
|  Еродоган в Украйинї |
| Чинность | Презідент Турції |
| Сфера | політіка |
| Горожанство | Турція |
| Уроджѣня | 26.2.1954 Істанбул, Турція |
| Участь | Ежегодная встреча Всемирного экономического форума 2004
Президентські вибори в Туреччині 2014, Президентські вибори в Туреччині 2018, Президентські вибори в Туреччини 2023 |
| Отець | Ahmet Erdoğan |
| Мати | Tenzile Erdoğan |
| Дѣти | Сюмейє Ердоган Байрактар, Білал Ердоган, Ахмет Эрдоган, Есра Ердоган |
| Magnum Opus |
| A Fairer World Is Possible |
|  |
|  |
|  Реджеп Таїп Ердоган на Викискладѣ VIAF:47819166, 17169497172397591158, 8159999710530112328; GND:128643161; LCCN:no2001030279; FAST:461852; BNF:170704162; NLKR/NLC:js20070518001; Лентапедія
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ*
 |

**Редже́п Таї́п Éрдоган** (тур. *Recep Tayyip Erdoğan*, МФА:[ɾeˈdʒep tajˈjip ˈæɾdo(ɰ)an]; 26. фебруара 1954, Істанбул, Турещина) — турицькый державный діятиль, політік. Презідент Турещины з 28. авґуста 2014 года.

Премєр-міністер Турещины (2003—2014). Лідер турицької главної Партії справедливости тай розвоя. У 1994–1998 роках быв мером Істанбула. 2018 года щи раз быв выбраный Презідентом на достроковых выборах в Турещины. Почесный дохтор МДІМУ.

## Біоґрафія

Уродив ся в стамбулському районі Бийоглу 26 фебруваря 1954 года. Його файта была з Різе, вароша на сіверному выході Турещины. Агмет Ердоган (Ahmet Erdogan), Утиць Реджепа, робив у береговому сокочиню. Реджеп быв го сыном уд другої жоны Тензіле (Tenzile).

У 1965 годови кончив зачинавчу ошколу Піяле Паша (Piyale Pasa), а в 1973 році реліґійный ліций імама Хатіпа (Imam Hatip Lisesi) в Стамбуліови покулько діплома реліґійного ліция было недоста про вступ до булшости універзіт, Ердоган тоже здав додаткові еґзамены у ліцийови Ейюп (Eyup Lisesi). Уже у годы ошколы Ердоган рузнив ся свойов реліґійностьов и дажий мав кличку Ходжа. У тот же час позад бідности файты Ердоганови мусай было торговати на вулици. Из 1969 года вдовж довгого часа Ердоган тоже актівно занимав ся фодьбалом у рокаши з рядом молодняцькых команд, при чум так убы утиць не знав, котрому ся не любило такоє гоббі.

### Зачинаня політічної діятелности

Высше ошколованя дустав на факултетови економікы й комерційных наук Універзіты Мармара, якый кончив у 1981 годови. Щи в універзіті Ердоган став актівістом «Націоналної турицької студентської асоціації» (Milli Türk Talebe Birlik).

У 1976 годови (за инакыми відомостями — в 1975 годови) ун став у чоло молодняцького осередока происламістської Партії націоналної спасы Milli Selamet Partisi в истанбулському районі Бийоглу, а потум того же года й молодняцькоє удділиня партії у Истамбулови. На сих посадах Ердоган мав ся онь д вуйськовому перевороту 12 сектембра 1980 года, по котрому діятильность всьых політічных партій, што еґзістовали в тот час, была внеслобуджена. Ид 1980 годови Ердоган тоже робив у истанбулськых транспортных орґанізаційох, айбо по путча ун збывся роботы. Дале через пару году Ердоган робив менеджером у пріватному секторови й занимав ся бізнісом, в 1982 годови служив в армії.

У 1983 годови была закладена «Партія благобыта» Refah Partisi, што сповідала зріня, похожі з «Партійов націоналної спасы», и Ердоган вернув ся у політіку.

У 1984 годови ун став головов удділиня партії в Бийоглу, а вже у 1985 годови быв призначиный главов истамбулського удділиня и в тому же годови (за инакыми даными — слідувучого года) став частьов высшого проводного рады партії. стоячи на чолови партійної орґанізації у Истанбулови, Ердоган актівно прилучав до діятильности партії простых обыватилю Истанбула. Айбо, ун ниудало выступив на парламентськых выборах в 1986 годови тай на місных выборах у Бийоглу в 1989 годови.

У 1991 годови на парламентськых выборах Ердоган выступив у разы ліпше, гий упирьвоє, айбо депутатом парламента єднако не став.

### Мер Истанбула

У марцьови 1994 года в Турещині пруйшли місні выборы, у выслідкови якых Ердоган быв выбраный мером Истанбула. Находячи ся на сюй посаді, Ердоган добив ся значных успіху в озелиньованьови вароша, вырішіньови многых проблем, скапчаных из вывозом нехари тай забезпичіньови водов, ай тоже даякых соціялных звідань, и получив грубу популарность. При сему ун подовжовав пудпорьовати політіку исламізма лідера Партії благобыта Неджметіна Ербакана (котрый из 1996 по 1997 гуд став на чоло турицького уряда) тай приспівало даякі мусулманські ідиї у своюй політіци, наприклад, ограничіня уживаня алкоголных напою у Истанбулови.

У 1997 годови уряд Ербакана быв вымушеный пуйти у демісію, й скоро Партія благобыта была унеслобуджена.

У 1998 годови Ердоган быв засуженый за публічноє декламованя вірша, што розпалят реліґійну ворожду, на мітінґови в децимбрьови 1997 года у провінції Сіїрт и мусай му было пуйти з посады мера Истамбула. Суд засудив Ердогана д дисятомісячного запертя, айбо фактічно ун провюг у запирті лем чотыри місяці з марця по юль 1999 года, и быв уволненый достроково.

Взамін унислобуженої Партії благобыта в 1999 годови была зотворена «Партія честоты» (Fazilet Partisi), у якуй Ердоган став на чоло реформістського крыла.

У юлі 2001 года была унислобужена й «Партія честоты», по чум в авґусті того же года Ердоган выступив гий єден из засновнику «Партії справедливости й розвоя» Adalet ve Kalkinma Partisi тай быв выбраный ю главов. У новимбрьови 2002 года «Партія справедливости й розвоя» на выборах дустала в парламентови грубу булшость міст, што позволило юй зотворити єднопартійный уряд. Партія Ердогана стала пирьвов за 16 году партійов, што дустала возможность проводити законні реформы незалежно уд инакых політічных партій.

## Пудміткы

## Удкликаня

* Реджеп Тайїп Ердоган в Лентапедії русс.