Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1920

| Рокы
 |
| --- |
| 1916 · 1917 · 1918 · 1919 — **1920** — 1921 · 1922 · 1923 · 1924
 |
| Десятьроча
 |
| 1900‑ы · 1910‑ы — **1920‑ы** — 1930‑ы · 1940‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1920. рік** подля ґреґоріаньского календаря — переступный рік, котрый ся зачінав у четверь. То є 1920. рік нашого лїточіслїня, 920. рік 2. тысячроча, 20. рік XX. стороча, 10. рік 2. десятьроча XX. стороча, 1. рік 1920-х років.

1920
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1920 *MCMXX* |
| Ab urbe condita | 2673 |
| Арменьскый  | 1369 ԹՎ ՌՅԿԹ |
| Асірьскый  | 6670 |
| Багайскый  | 76–77 |
| Бенґальскый  | 1327 |
| Берберьскый  | 2870 |
| Будгістьскый  | 2464 |
| Бармскый  | 1282 |
| Візантійскый  | 7428–7429 |
| Кітайскый  | 己未年 (земляный козел) 4616 або 4556     *— до —* 庚申年 (металовый макак) 4617 або 4557 |
| Коптьскый  | 1636–1637 |
| Етіопскый  | 1912–1913 |
| Гебрейскый  | 5680–5681 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1976–1977 |
|  - *Шака Самват* | 1841–1842 |
|  - *Калі Юґа* | 5020–5021 |
| Іраньскый  | 1298–1299 |
| Ісламскый  | 1338–1339 |
| Японьскый  | Тайсьо 9 (大正９年) |
| Яваньскый  | 1850–1851 |
| Календарь чучхе | 9 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4253 |
| Тайваньскый  | КР 9 民國9年 |
| Тайскый сонячный | 2462–2463 |

## Подѣи

* 10. януар — взникла Лига Народох, попередник ОЗН.
* 29. фебруар — схвалена Конштитучна листина Чехословацкой републикы, в котрой была и клаузула о автономии Подкарпатской Руси.
* 20. апрѣль — Генералный штатут про Подкарпатску Русь заряджѣньом ч. 356 Зберкы законох и заряджѣнь Чехословацкой републикы достав повну правну силу.
* 16. май — Папа Бенедикт XV. в Базилицѣ Святого Петра в Римѣ канонизовав Яну з Арку, звану Дѣва орлеанска, французску бойовничку против Англичан, спалену на ватрѣ.
* 4. юн — подписаный Трианонскый мирный договор

## Уродили ся

* 12. фебруар — Семен Панько, подкарпатскый поет, прозаик, перекладатель, новинарь.
* 20. фебруар — Йосиф Архий, педагог, подкарпатскый поет.
* 18. май — Карол Йозеф Войтыла, будучый Папа Йоанн Павел II.
* 15. октобер — Иван Комловший — учітель, писатель, публіцист, краєвед.
* 2. новембер — Михал Шмайда — писатель, фолклоріста, културно-освітный діятель.
* 3. новембер — Димитрий Вакаров, подкарпатскый русскоязычный поет
* 11. децембер — Василь Гомоннай, педагог, професор, доктор педагогичных наук, заслуженый учитель Украины.
* 24. децембер — Йиржи Ганзелка, чешскый путователь, писатель, новинарь, сценариста и филмарь.

## Умерли

* 25. септембер — Юрий Калман Жаткович — священик, историк, писатель, етнограф, товмач
# Україньскый язык

| Україньскый язык |
| --- |
| *українська мова* |
|  |
| Region | Україна, Словеньско, Чесько, Польско, США, Канада, Бразілія, Нїмецько, Узбекістан, Росія, Молдова, Білорусь |
| Native speakers |  |
| Языкова родина | Індоевропска
* Балтіцько-славяньска
	+ Славяньска
		- Выходославяньска
			* '
 |
| Офіціалный статус |
| Реґулованый | Націонална академія наук Україны |
| Языковы коды |
| ISO 639-1 | `uk` |
| ISO 639-2 | `ukr` |
| ISO 639-3 | `ukr` |

**Украї́ньскый язы́к** (укр. *українська мова*, [ukrɑ'jınʲsʲkɑ 'mɔβɑ]) — є выходославяньскый язык, котрым говорять Українцї і іншы народы Европы. Україньскый язык входить в Індоевропску языкову родину, приналежный до Славяньской языковой ґрупы, має властный ISO 639-1, ISO 639-2, ISO 639-3 код.

Чісло родженых говорцїв Українцїв є приближно 45 міліонів людей на цілім світї, котры ся бісїдують передовшыткым в Українї, Білорусї, Польску, Росії, Словеньску, Молдові тай в іншых країнах.

## Ґеоґрафічне розложіня

Україньскым языком говорят у Холмщині, Брестщині, Ґалычына, Волыні, Поліссю, Подӯллі, Придністровьёви, Бесарабії, Наддніпрящині, Стародубщині, Тавриї, Приазовлёви, Донщині, Кубани, Січославщині, Запорӯжжю, Буковині, Сіверщині, Слобожанщині, Донбасови.

Україньскый язык
## Далше чітаня

* Он-лайн словник (русск.-укр. и укр.-русск.)
* Выкладовый словник в 11 томах. укр.

## Екстерны одказы

* Енціклопедія «Україньска мова» на веб-сайтї «Litopys.org.ua». укр.
* Україньскый форум на веб-сайтї «Lingvoforum.net». укр.
* Веб-сайты на україньскім языку і літературї. укр.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Квадратный кілометер

| Квадратный кілометер |
| --- |
| Є єдным из | одиниця вимірювання площі, похідна одиниця SI |
|  |
| Позначення одиниці | km², קמ"ר, км², км², км², كم², км², км², km², km², km², km², km², км², km², km², км², km², կմ², km², км², км², km², км², км², km², км², км², km², km², ച.കി.മീ, చ.కి.మీ., km², km², km², km², km², ک‌م², km², ตร.กม., km², км², km² |
| В основній одиниці SI | 1 000 000 квадратний метр |
| Дорівнює стандартній одиниці | 100 гектар, 247,1054 акр, 10 763 910 Квадратний фут, 0,3861022 квадратна миля, 1 195 990 Квадратний ярд, 1 550 003 100 Квадратний дюйм |
| Описано в | Оттів словник научный |
| Фізична величина | площа |
| Символ Юнікоду | ㎢ |
| Категорія Вікісховища | Square kilometre |
| Еквівалентний SPARQL-запит до Вікіданих | wd:Q712226 p:P2370/psn:P2370 [wikibase:quantityAmount ?source; wikibase:quantityUnit ?base]. ?item p:P2370/psn:P2370 [wikibase:quantityAmount ?target; wikibase:quantityUnit ?base]. BIND(?source / ?target as ?value) |
| Square kilometre |

**Квадратный кілометер**, тыж **км2** — єдиніця вимірёваня плохы, же є квадратом. Квадратный кілометер ся складать з єдного міліону квадратных метрів ці з 100 гектарів.

Скорочіне позначіня квадратного кілометра — «км²» (лат. *km²*) або «кв. км».

Назва «кілометер квадратный» є складовов з трёх слов: метер — *metro cattolico* (в перекладї з таліаньского є універзална міра); кіло — множнык 103 ці 1000; квадратный — для позначкы єдиніцы выміру розлогы (двомірного обєкта).

## Одказы

* Справочный коммерческий словарь. — М.: Издание Центросоюза. Под редакцией проф. Н. Г. Филимонова. 1926. [1] 8. апріль 2024 русс.
* Класифікатор системи позначень одиниць вимірювання та обліку ДК 011-96 укр.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Квадратний кілометр на україньскій Вікіпедії.*
# Днїпр

Басейн Днїпра
**Днїпр** (укр. *Дніпро*, рос. *Днепр*, білорус. *Дняпро*) — ріка в Европі. Тече на теріторії Росії, Білорусї і Україны. Найвекшы міста над Днїпром — то Кієв, Днїпро, Запоріжя, Смоленьск, Могилів і Херсон. Днїпр є четверта найдовша ріка Европы. Прамінить у Росії. Свою путь закінчує втоком до Чорного моря.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Михал (арханґел)

Андрей Рублёв, ікона арханґеля Михала (часть деісуса зо Звєніґорода), темпера на панелї, зачаток 15. стороча, днесь Штатна Третяковска ґалерія, Москва
**Архáнґел Ми́хал** або **Ми́хал архáнґел** (гебр. מיכאל *Micha'el*, ґрец. Μιχαήλ *Mikhaḗl*, араб. ميخائيل ، مِيكَالَ ، ميكائيل *Mika'il*, *Mikal* або *Mīkhāʾīl*, дослова «*Хто є як Бог*», «*Богу подобный*») — єден із арханґелів в юдаістічній, хрістіаньскій і ісламскій традіції. Католицька і православна церьков называють го **святый Михал арханґел** або просто **святый Михал** і почітають го як вождя небесных войск. Іщі в православії го называють Архістратіґом, же означує «глава святого войска ангелів і арханґелів».

Ґрекокатолицька церьков ославлює свято арханґела Михала сполочно зо святом остатных безтїловых сил 8. новембра. Новембер быв выбраный сімболічно на почесть девятёх ангельскых хорів як 9. місяць од марца, котрый быв зачатком року.

## Покровитель в католицькій церькви

В католицькій церькви святый арханґел Михал є покровителём Церькви, покровителём в бою против спокус і діавола, торговцїв, рыцарїв, войсковых, парашутістів, моряків, поліцайтів, пекарїв, апатыкарїв, санїтарїв, выробків ваг, токарїв, крайцїв, малярїв, склярїв, златників, лударїв, одливаючім, радіомеханіків, банковых служебників, бідных, помераючіх, цінтарїв, доброй смерти, при бурях і непогоды.

## Ґалерея

## Референції
# Мексіко

Мексіко
Мексіко
**Ме́ксіко** (ісп. *México*), офіціалнов повнов назвов є **Споєны шта́ты Ме́ксіцькы** (ісп. *Estados Unidos Mexicanos*) є федератівна републіка на америцькім контінентї. Ґеополітічно бывать заряджована будь к Северній Америцї, але часточно Мексіко лежыть і у Середнїй Америцї - часть за Тегуантепецков шыёв.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 482

| Рокы
 |
| --- |
| 478 · 479 · 480 · 481 — **482** — 483 · 484 · 485 · 486
 |
| Десятьроча
 |
| 460‑ы · 470‑ы — **480‑ы** — 490‑ы · 500‑ы
 |
| Стороча
 |
| IV. стороча
— **V. стороча— VI. стороча** |

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
# Пряшівска універзіта

Інтернат і їдалня ПУ
**Пряшівска універзіта у Пряшові** (словен. *Prešovská univerzita v Prešove*) — є высока школа універзітного тіпу.
Пряшівска універзіта была основана на основі закона ч. 361/1996 З.З. з 10. децембра 1996 роздїлїнём Універзіты Павла Йозефа Шафаріка у Кошіцях на Універзіту Павла Йозефа Шафаріка і Пряшівску універзіту. Історія векшыны факулт є але омного довша, і найстарша з них (Ґрекокатолицька теолоґічна факулта) наслїдує інштітуцію основану в роцї 1880. Є то третя найвекша словеньска універзіта за чіслом факулт. Окрем факулт є частёв універзіты Устав русиньского языка і културы, Устав азійскых штудій, Центер ціложывотного і компетенчного ошколованя о Дослїдный центер. На Пряшівскій універзітї є веце як 12 500 штудентів і 1 040 працовників. На чолї універзіты стояли ректоры проф. PhDr. Карол Феч, CSc. (1997-2003) і проф. PhDr. Франтїшек Мігіна, CSc. (2003-2007). Од 1.8. 2007 є ректором проф. RNDr. Рене Матловіч, PhD. Пряшівска універзіта є членом EUA (European University Association), Danube Rectors´ Conference і сіґнатаром харты EMUNI.

## Факулты

На Пряшівскій універзітї суть тоты факулты:

* Факулта гуманітных і природных наук (1997)
* Факулта менежменту (2004)
* Факулта шпорту (2004)
* Факулта здравотництва Пряшівской універзіты (2002)
* Філозофічна факулта (1959)
* Ґрекокатолицька теолоґічна факулта (1880)
* Педаґоґічна факулта (1949)
* Православна богословска факулта (1950)

## Екстерны одказы

* офіціална сторінка універзіты
* STV2 4. 9. 2010

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Одеса

| Одеса
 |
| --- |
| укр. *Одеса*
ref-площа lowest lowest\_lat\_d код marksize попис прапора highest\_long\_d long\_m день населеного пункту coordinates\_type lat\_s highest\_elevation lowest\_long\_d highest попис ерба elevation lowest\_elevation long\_EW попис уміщіня lat\_d lat\_NS long\_d highest\_lat\_d  |
| На честь | Одесс |
| Призвіско | Одеса-мама, Одесса-мама, Odesa-Mama, Південна Пальміра, Южная Пальмира, Southern Palmira |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| герб Одеси | Прапор Одеси |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| ﻿ / ﻿ |
| Країна | Україна |
| Реґіон | Одеска область
 |
| Край | Україна
 |
| Часть од | Одеська агломерація |
| Админцентр для | Одеска область, Одеська міська громада |
| Засноване | 1794
 |
| Перша змінка | 1415 рік
 |
| Статус міста | з 1794 року
 |
| Жытелїв
 | 1 010 537 (01.01.2022)
 |
| Розлога
 | 236,9 км²
 |
| Густота населїня
 | 4256 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 65000—65480
 |
| Телефонный код | 48 |
| Часова зона | UTC+3:00, UTC+2:00, Східноєвропейський час |
| Надморьска вышка
 | 50 м
 |
| Водный обєкт | Одеська затока |
| Подїл
  | 3 районы
 |
| Назва жытелїв | odessiti, одесити |
| Братьскы міста | Тбилиси |
| Історія | історія Одеси |
| Станція | Одеса
 |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 | omr.gov.ua
 |
| Пріматор
  | Міський голова Одеси |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:143720725;GND:4043115-0;OSM:1413934;

---

Оттів словник научный, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Одеса** (укр. *Одеса*) є місто в Українї. Ся находить на березї Чорного моря. Має 997 000 жытелїв.

## Одказы

* Одеса (укр)
* Історія міста Одеса (укр)
* Енциклопедія історії України - Одеса (укр)

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Дніпро (варош)

| Дніпро
 |
| --- |
| укр. *Дніпро* |
| На честь | Днїпр |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Дніпра | Прапор Дніпра |

 |
| Центр міста  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 48°28'3"N, 35°2'24"E
 |
| Країна |  Україна
 |
| Реґіон | Днїпропетровска область
 |
| Админцентр для | Дніпровська міська громада |
| Засноване | 1776
 |
| Перша змінка | 23 апріля 1776 |
| Статус міста | з 1778 року
 |
| Аґломерація
 | Днїпровска
 |
| Жытелїв
 | 968 502 (1 януар 2022) |
| Розлога
 | 405 Квадратный кілометер
 |
| Густота населїня
 | 2 480 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 49000 |
| Телефонный код | 562 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 155±1 метер |
| Водный обєкт | Днїпр |
| Подїл
  | Чечелівський район, Шевченківський район, Самарський район, Новокодацький район, Індустріальний район, Нижньодніпровський район, Центральний район, Соборний район |
| Братьскы міста | Вільно, Жиліна, Люблін, Кутаїсі |
| День міста | друга недїля септембра |
| Історія | Iсторiя Днiпра |
| Станція | Днїпро
 |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Адреса
  | 49070, м. Дніпро, пр. Д. Яворницкого, 75, 45-54-66
 |
| Вебова сторінка
 |
 |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:1462149198247574940008, 138974827;GND:1269131966;OSM:1017311;

---

Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Дніпро́(до 2016 Дніпропетровськ, укр.* Дніпро*, рус. Днепр, Днепропетровск)* — варош у Дніпропетровськӯв области, Украйины. Варош є Адміністративный центр Дніпропетровськой области. Варош є на ріці Дніпро и Самара.

## Історія

Є леґенда што близко 870 року візантійські монахы постройили туй монастырь. Иппен тото є правдоподобно бо у IX-XIV сторочах туй было словяньскоє поселеня. Варош основаный у 1776 році, на території ліквідованой Запорозькой Січі, уж у 1787 році варош перенесеный на новоє місто коло слободы Половиця. До того часу на Дніпрови быв уж шор Козацькых сел (Нові Кодакы и другі.).

## Обывательство

У варошови на 2025 рӯк живе 920 000 людий, из них на 2001 рӯк:

Украйинці — 72,6%

Русы — 23,5%

Жиды — 1%

Білорусы — 1%

Армяне — 0,02%

## Адміністрація

У Дніпрови главным управным органом є Дніпровська вароська рада. Она дійствує по 5 рокӯв, мать 64 депутаты, из них:

Пропозиція — 22 депутаты.

ОПЗЖ — 13 депутатӯв.

Слуга народа — 9

Громадьска сила — 8

Европска солідарность — 7

Украйиньска перспектива — 5

Уд 2020 року мером вароша Дніпро є Борис Філатов уд партії Пропозиція.

## Референції
# Донецьк

місто
| Донецьк
 |
| --- |
| укр. *Донецьк* рос. *Донецк*
попис прапора попис ерба день населеного пункту  |
| , ,  |
| На честь | Сіверьскый Донець |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| герб Донецька | прапор Донецька |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 48°0'57"N, 37°48'10"E
 |
| Країна | Україна |
| Реґіон | Донецька область
 |
| Край | Україна
 |
| Админцентр для | Донецька міська громада, Донецькый район |
| Засноване | 1869
 |
| Засновник | Джон Юз |
| Статус міста | з 1917 року
 |
| Аґломерація
 | Донецько-Макіївска
 |
| Жытелїв
 | 971 491
 |
| Розлога
 | 570,7 км²
 |
| Поштовы індексы | 83000—83490
 |
| Телефонный код | 622, 623 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 169±1 метер |
| Водный обєкт | Кальміус
 |
| Подїл
  | 9 районів
 |
| Братьскы міста | Тронгейм, Вільно, Таранто, Бохум, Шеффілд, Шарлеруа, Питтсбург, Москва, Нарва, Катовиці, Ростов над Доном, Кутаїсі, Батумі, Гомель, Сімферополь, Улан-Уде, Пловдив, Острава, Курьск |
| Історія | Історія Донецька |
| Станція | Донецьк
 |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Адреса
  | 83050, м. Донецьк, вул. Артема, 98, 338-09-55
 |
| Вебова сторінка
 |
 |
| Пріматор
  | Лук'янченко Олександр Олексійович
 |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:314807960;GND:4733006-5;OSM:1413957;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон |

**Донецьк** (укр. *Донецьк*) є місто в Українї, 971 491 жытелїв, адміністратівне центрум Донецькой области. Перше ся споминать у 1869 роцї.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Запоріжя

| Запоріжя
 |
| --- |
| укр. *Запоріжжя* |
| На честь | Запорожжя |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Запоріжжя | Прапор Запоріжжя |

 |
| Центр міста  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 47°51'0"N, 35°7'3"E
 |
| Країна | Україна |
| Реґіон | Запорізька область
 |
| Край | Україна
 |
| Админцентр для | Запорізька область, Олександрівський повіт, Запорізька губернія, Запорізька округа, Запорізький район, Запорізька міська громада, Запорізька міська рада, Запорізький район |
| Засноване | 28. авґуста 1770
 |
| Статус міста | з 16. юна 1806 року
 |
| Жытелїв
 | 773 689
 |
| Розлога
 | 334 км²
 |
| Густота населїня
 | 2333,6 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 69000-499
 |
| Телефонный код | 61 |
| Часова зона | східноєвропейський літній час, UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 86 метер |
| Водный обєкт | Днїпр
 |
| Подїл
  | 7 районів
 |
| Назва жытелїв | запорожець, запоріжанка, запоріжці, zaporoghi, zaporoghiani, Zaporožan, Zaporožanka |
| Братьскы міста | Лагті, Бірмінгем, Лінц, Ашдод, Маґдебурґ, Їчан, Бельфор, Обергаузен |
| Станція | Запоріжя
 |
|  |
| Вікімедіа | © OpenStreetMap  |
| **Містьскый уряд** |
| Адреса
  | 69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 206, 224-69-00
 |
| Вебова сторінка
 |
 |
| Пріматор
  | міський голова |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:316603361;GND:4288530-9;OSM:1418311;

---

Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Оттів словник научный, Большая советская энциклопедия, 1926—1947 |

**Запоріжя** (укр. *Запоріжжя*) є місто в Українї, 550 000 жытелїв, адміністратівне центрум Запорізькой области. Перше ся споминать у 1770 роцї.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Кривый Ріг

**Кривый Ріг** (укр. Кривий Ріг) (рус. Кривой Рог) — варош у Дніпропетровськӯв области, Украйины.

Находить ся на ріці Ингулиць, у централнӯв части Украйины, 146 км по трасі и 168 км по желізници уд Дніпра.

| Кривый Ріг
 |
| --- |
| Кривий Ріг |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Кривого Рогу | Прапор Кривого Рогу |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 47°54'36"N, 33°23'24"E
 |
| Країна | Україна |
| Админединка | Криворізька міська громада (територіальна громада) |
| Админцентр для | Криворізька міська громада |
| Засноване | 27 апріля 1775 |
| Перша змінка | 27 апріля 1775 |
| Жытелїв
 | 603 904 (1 фебруар 2022) |
| Розлога
 | 410 Квадратный кілометер
 |
| Поштовы індексы | 50000–50479 |
| Телефонный код | 564, 0564 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 84±1 метер |
| Географично | Криворізький залізорудний басейн |
| Водный обєкт | Інгулець, Саксагань, Карачунівське водосховище, Кресівське водосховище, Саксаганське водосховище |
| Подїл
  | Довгинцівський район, Інгулецький район, Металургійний район (Кривий Ріг), Покровський район, Саксаганський район, Тернівський район, Центрально-Міський район (Кривий Ріг) |
| Братьскы міста | Ханьдань, Руставі, Дуйсбург, Кошіцї, Люблін, Мішкольц, Еспоо |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
|  Медіа у Вікіскладї

---

GND:4509169-9;OSM:1821193;

---

Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Большая советская энциклопедия, 1926—1947 |

## Обывательство

* Украйинці — (79,09%)

* Русы — (17,71%)

* Білорусы — (0,92%)

* Жиды — (0,26%)

## Шпорт

У варошови є стадіон «Металурґ» умістностёв 29,700 людий, 2 лёдові арены и парашутный клуб «Юный Авіатор».

## Історія

Варош первый раз ся споминать у 1734 році. У XIX сторочу туй зачали добывати желізну руду

## Референции
# Миколаїв

| Миколаїв
 |
| --- |
| укр. *Миколаїв* |
| Тривалість: 2 секунди.0:02 |
| Призвіско | Нико |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Прапор Миколаєва |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 46°58'30"N, 31°59'42"E |
| Країна | Україна |
| Реґіон | Миколаївска область
 |
| Админцентр для | Миколаївський район, Миколаївська міська громада |
| Засноване | 1789
 |
| Статус міста | з 1789 року
 |
| Жытелїв
 | 430 000 (2024 р.)
 |
| Розлога
 | 253 Квадратный кілометер
 |
| Густота населїня
 | 1 959 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 54000-490 |
| Телефонный код | 512 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 53 метер |
| Водный обєкт | Южный Буг, Інгул |
| Подїл
  | Заводський район, Інгульський район, Корабельний район, Центральний район |
| Братьскы міста | Кутаїсі |
| Станція | Миколаїв
 |
|  |
| Вікімедіа | © OpenStreetMap  |
| **Містьскый уряд** |
| Адреса
  | 54009, м. Миколаїв, Адміральська, 20, 35-30-11
 |
| Вебова сторінка
 |  |
| Пріматор
  | Чайка Володимир Дмитрович
 |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:5001151172702839210001;GND:4200756-2;OSM:11622860;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Миколаїв** (укр. *Миколаїв*) є місто в Україні, 430 000 жытелїв, адміністратівне центрум Миколаївской области. Перше ся споминать у 1789 році.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Маріуполь

місто
| Маріуполь
 |
| --- |
| укр. *Маріуполь* рос. *Мариуполь*
ref-площа lowest lowest\_lat\_d код marksize попис прапора highest\_long\_d long\_m день населеного пункту coordinates\_type lat\_s highest\_elevation lowest\_long\_d highest попис ерба elevation lowest\_elevation long\_EW попис уміщіня lat\_d lat\_NS long\_d highest\_lat\_d  |
|  |
| На честь | Жданов Андрій Олександрович, Богородіця |
| Призвіско | Марік, Марик |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| герб Маріуполя | прапор Маріуполя |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| ﻿ / ﻿ |
| Країна |  Україна
 |
| Реґіон | Донецька область
 |
| Часть од | Схід України |
| Админцентр для | Маріупольська міська громада, Маріупольський район |
| Засноване | 1778
 |
| Статус міста | з 1779 року
 |
| Жытелїв
 | 486 856 (зараз менше 100 000; 07.06.2022.)
 |
| Розлога
 | 243.9 км²
 |
| Густота населїня
 | 1996.1 особ/км²
 |
| Поштовы індексы | 87500—87590
 |
| Телефонный код | 629 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00, Східноєвропейський час |
| Надморьска вышка
 | 22 м
 |
| Водный обєкт | Кальміус
 |
| Подїл
  | 4 райони
 |
| Назва жытелїв | Mariupolitan, Mariupolitans, Mariopolitan, Mariopolitans, Marioupolitans, маріупольці |
| Братьскы міста | Савона, Ціцікар, Салоніки, Ґданьск, Трабзон, Санта-Северина, Львів, Феодосія, Коломыя, Пірей, Переяслав, Бахчисарай, Макіївка, Славута, Херсон, Вільно |
| Історія | історія Маріуполя |
| Станція | Маріуполь
 |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Адреса
  | укр. 875 00, Донецька обл., м. Маріуполь, пр. Миру, 70, 33-62-15
 |
| Вебова сторінка
 |
 |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:125628019;GND:4307758-4;OSM:1748539;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Meyers Konversations-Lexikon, 4. Auflage (1885–1890), Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Маріуполь** (укр. *Маріуполь*, рос. *Мариуполь*) — є місто в Україні, Донецька область. Находить ся на берегах Азовского моря, 121 км по трасы и 132 км по желізници од Донецька. Перше ся споминать у 1778 році. Жыло до року 2022 — 436 569 жытелїв (зараз менше 100 000). Місто находится з 20. мая року 2022 под окупаціёв Росії.

## Інтересны факты

Автобус із україньского Маріуполя в Україну ходить маршрутов: Росія → Латвія → Літва → Польско → Україна, и назад тым истым путём.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.