Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Шанґгай

**Шанґгай** є з 24 632 000 жытелями (2015) найлюднатїше місто Кітаї і вызначный господарьскый центер той країны.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Колоніалізм

**Колоніалізм** є росшырёваня зверьхованости даякого народа на теріторію і людей мімо властных граніць, часто за цїлём полїпшіня властной економікы через схоснованя домородых природных жрідел, працовной силы і торговлї.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Промыслова револуція

**Промыслова револуція** быв час од 18. до 19. стороча, коли ся прінціпіално змінило сільске господарьство, выроба, здобываня і далшы господарьскы секторы.

Во выробнім процесї приходило к переходу од ручной выробы к фабрічній механізованій великовыроби, і тым доходило к роснучій дїльбі роботы і шпеціалізації (дале індустріалізації).

Дішло і ку прінціпіалным сполоченьскым, културным і політічным змінам во векшынї штатів світа. Тот процес започав у Великій Брітанії і потім продовжовав в далшых землях Западу. В тім процесї грали значну ролю новы научны і технолоґічны обявы. Допад промысловой револуції на громаду быв барз россяглый. Історіци согласять, же іде о єден з найважнїшых періодів людьской історії вообще. На кінцї того періоду дішло ку злїпшіню жывотной уровни головно в штатах, де ся удїяла індустріалізація.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Словеньска Советьска Републіка

| Словеньска Советьска Републіка
 |
| --- |
| Slovenská republika rád |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| червона зірка | Червеный прапор |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| Засноване | 16 юнія 1919 |
|  |
|  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

---

 |

**Словеньска Советьска Републіка** (сло. *Slovenská republika rád,* мад. *Szlovák Tanácsköztársaság) —* крайна екзістовавша на юзі и выході нынішнёго Словеньска из 16 юна по 7 юла 1919 року. Из столицёв у Пряшові, котроє главив Антонін Яновшек.

## Історія

По сотворіню 28 окто̄вбра 1918 року нового штата Чехословеньску ёго армія получила приказ заняти всю територію Словеньска. Єднак тому противодійствовала Челлена Ґвардія (Армія Мадярской Советьской Републикы).

У Марцови 1919 року Мадярскі вӯйська и 1-Русиньска челлена дивізія одвойовали Кошиці, Зволен, Надькапош, Ужгород и Пряшӯв, уж у майови Русиньскі советы у Пряшові и Лабӯрщині и Словеньскі у Кошицёх, Зволенови и Баньско-Быстровщині паровали объявліня нового штата. 16 юна 1919 року Антонін Яновшек объявив у Пряшові за независность **Словеньской Советьской Републікы.**

7 юла Пряшӯв и Кошиці было взято Чехословеньскыв арміёв а република была ликвидовата, Антонін Яновшек прожовжив діятелность уж у КПЧС.

## Удкликованя

Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Словацкая советская республика на Російськӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
# Томас Едісон

Томас Едісон, 1915
*A Day with Thomas Edison* (1922)
**Томас Алва Едісон** (11. фебруара 1847 штат Огаё, США – 18. октобра 1931 Ню Джерзі) быв америцькый вынаходник, цїлосвітово єден з найпродуктівнїшых а найвызначнїшых.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Нікола Тесла

Нікола Тесла
**Нікола Тесла** (10. юла 1856 Смілян, Австрійске царьство, днесь Хорватьско – 7. януара 1943, Ню Йорк) быв ґеніалный вынаходник серьбского походжіня. Быв піонїром на полю фізікы передовшыткым в тім часї зачінаючой електротехніцї.

## Вонкашнї лінкы

* NikolaTesla.fr - Бівше як 1,000 документів о Тесловифр.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Пунктуація

**Пунктуація** є сістема ґрафічных знаків, котры членять текст, выражають штруктуру і орґанізацію тексту; при чітаню і бісїдї ся проявують інтонаціов і перервами і речі.

## Пунктуація в русинчінї

| Знак
 | Назва | Функція
 |
| --- | --- | --- |
| **.** | точка | Закінчує речіня, означує скорочіня, означує порядковы чісловникы.
 |
| **,** | запята | Оддїлює части речіня, вольно вложены выразы, оддїлює десятинны чісла од цілых.
 |
| **;** | точка із запятов | Мать припоюючу функцію, выраз за котрым стоїть ся буде росшырёвати далшым речінём ці выразом.
 |
| **:** | двоточка | Мать припоюючу функцію, выраз за котрым стоїть ся буде росшырёвати, розвивать і доповнює опередню часть; часто уводить пряму реч.
 |
| **!** | выкричник | Закінчіє розказове ці скричаче речіня.
 |
| **?** | звідалник | Закінчує вопрос.
 |
| **–** | **—** | тіре | Оддїлює части прояву, назначує перерву в речі, вызначує россяг (од-до).
 |
| **‐** | дефіс | Споює тїсно вязаны слова, на кінцї рядку ся хоснує при дїлїню слов.
 |
| **…** | три точкы | Нагороджує выпущену часть тексту, внутрї тексту означать перервану реч.
 |
| **„“** | **‚‘** | **»«** | цітовалникы | Уводжають пряму реч (цітаты іпод.).
 |
| **’** | апостроф | Нагороджує части слов, апострофом ся нагороджують першы дві чісла з означіня стороча і тісячроча.
 |
| **()** | **[]** | **{}** | **〈〉** | скобкы | Означують вольно вложены части тексту, менше важны ці лем окраёвё повязаны пасажы, імя автора за цітатом, імя автора роботы, точнїшы даны, часовы або іншы інформації, сінонімы.
 |
| **/** | ломка | В одборных текстах міджі протикладныма ці варіантныма выразами, одношіня фізікалных величін, рядкы вірша, кідь ідуть за собов.
 |

## Далшы пунктуації в чуджіх языках

| Знак
 | Назва | Фунцкія
 |
| --- | --- | --- |
| **“ ”** | **‘ ’** | Цітовалникы | Цітовалникы хоснованы в анґлічтїнї.
 |
| **[ ]** | Гранаты скобкы | До гранатых скобок ся уводжать высловность - напр. hello [helou].
 |
| **" "** | Рівны цітовалникы | Рівны цітовалникы хоснованы наприклад на писачіх машынах ці в кодї ASCII
 |

## Література

* *Василь Ябур, Анна Плїшкова*. Русиньскый язык у зеркалї новых правил про основны і середнї школы з навчанём русиньского языка — 2. — Пряшів: Русин і Народны новинкы, 2005. — С. 117-125. — 128 с. — ISBN 80-88769-61-2.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Interpunkční znaménko на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# З

**З** — єденадцята буква русиньского алфавіта, буква кіріліцї. Хоснує в усіх кірілічных алфавітах.

| Кіріліця
 |
| --- |
|  |
| Юнікод (hex)
 |
| маюскул: U+0417
 |
| мінускул: U+0437
 |
| А
 | Б
 | В
 | Г
 | Ґ
 | Д
 | Ђ
 |
| Ѓ
 | Е
 | Ѐ
 | Ё
 | Є
 | Ж
 | З
 |
| З́
 | Ѕ
 | И
 | Й
 | Ы
 | І
 | Ї
 |
| Ј
 | К
 | Л
 | Љ
 | Н
 | Њ
 | Р
 |
| О
 | П
 | С
 | С́
 | Т
 | Ћ
 | Ќ
 |
| У
 | Ў
 | Ф
 | Х
 | Ц
 | Ч
 | Џ
 |
| Ш
 | Щ
 | Э
 | Ю
 | Я
 | Ь
 | Ъ
 |
| Неславяньскы буквы
 |
| А̄
 | А́
 | А̀
 | Ӑ
 | А̂
 | А̊
 | Ӓ
 |
| Ӓ̄
 | А̃
 | А̨
 | Ә
 | Ә́
 | Ә̃
 | Ӛ
 |
| Ӕ
 | Ғ
 | Г̧
 | Г̑
 | Г̄
 | Ӻ
 | Ӷ
 |
| Ԁ
 | Ԃ
 | Ꚃ
 | Ꚁ
 | Ꚉ
 | Ԫ
 | Ԭ
 |
| Ӗ
 | Е̄
 | Е̃
 | Ё̄
 | Є̈
 | Ӂ
 | Җ
 |
| Ꚅ
 | Ӝ
 | Ԅ
 | Ҙ
 | Ӟ
 | Ԑ
 | Ԑ̈
 |
| Ӡ
 | Ԇ
 | Ӣ
 | И̃
 | Ҋ
 | Ӥ
 | Қ
 |
| Ӄ
 | Ҡ
 | Ҟ
 | Ҝ
 | Ԟ
 | Ԛ
 | Ӆ
 |
| Ԯ
 | Ԓ
 | Ԡ
 | Ԉ
 | Ԕ
 | Ӎ
 | Ӊ
 |
| Ң
 | Ԩ
 | Ӈ
 | Ҥ
 | Ԣ
 | Ԋ
 | О̆
 |
| О̃
 | О̄
 | Ӧ
 | Ө
 | Ө̄
 | Ӫ
 | Ҩ
 |
| Ԥ
 | Ҧ
 | Р̌
 | Ҏ
 | Ԗ
 | Ҫ
 | Ԍ
 |
| Ꚑ
 | Ҭ
 | Ꚋ
 | Ꚍ
 | Ԏ
 | У̃
 | Ӯ
 |
| Ӱ
 | Ӱ́
 | Ӳ
 | Ү
 | Ү́
 | Ұ
 | Х̑
 |
| Ҳ
 | Ӽ
 | Ӿ
 | Һ
 | Һ̈
 | Ԧ
 | Ꚕ
 |
| Ҵ
 | Ꚏ
 | Ҷ
 | Ӵ
 | Ӌ
 | Ҹ
 | Ꚓ
 |
| Ꚗ
 | Ꚇ
 | Ҽ
 | Ҿ
 | Ы̆
 | Ы̄
 | Ӹ
 |
| Ҍ
 | Э̆
 | Э̄
 | Э̇
 | Ӭ
 | Ӭ́
 | Ӭ̄
 |
| Ю̆
 | Ю̈
 | Ю̈́
 | Ю̄
 | Я̆
 | Я̄
 | Я̈
 |
| Ԙ
 | Ԝ
 | Ӏ
 |  |
# Лоґіка

**Лоґіка** має веце значінь – в русиньчінї ся біжно хоснує в змыслї стежка думаня, котра вела к менованым резултатам. Лоґіка є тыж формална наука, бадаюча акурат тот способ выводжованя резултатів.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Ґеорґ Вілгелм Фрідріх Геґел

|
Ґеорґ Вілгелм Фрідріх Геґел

 |
| --- |
| Georg Wilhelm Friedrich Hegel |
| Jakob Schlesinger - Hegel 1831.jpg
 |
|  |
| Уроджѣня | 27 авґуста 1770 Штутгарт |
| Умертя | 14 новембра 1831 Берлін •холера |
| Погреб | Доротеенштадтський цвинтар |
| Занятя | филозоф, викладач університету, історик філософії, писатель, философ права, логік |
| Праца | Єнський університет, Університет Фрідріха-Вільгельма, Гайдельберзький університет Рупрехта-Карла |
| Час творбы | 1788—1831 философия XIX века |
|

---

Influenced[вказати]
Фрідріх Вільгельм Шеллінг, Іммануіл Кант, Геракліт, Бенедикт Спіноза, Шарль Луї де Монтеск'є, Арістотель, Платон, Плотін, Прокл Діадох, Ансельм Кентерберійський, Микола Кузанський, Рене Декарт, Жан-Жак Руссо, Беме Якоб, Йоганн Ґотліб Фіхте, Фрідріх Шлаєрмахер |
| Вызначны роботы | Лекції з філософії всесвітньої історії, Энциклопедия философских наук, Наука логики, Phänomenologie des Geistes, Основания философии права, Курс эстетики, или наука изящного, Lectures on the Philosophy of Religion, Lectures on the History of Philosophy |
|

---

 |
|

---

 **Ґеорґ Вілгелм Фрідріх Геґел** на Викискладѣ |
| VIAF:89774942; GND:118547739; LCCN:n79021767; FAST:31816; BNF:11907123g; NLKR/NLC:jn19990003303; OL:OL53216A; Encyclopedia of Political Theory, Большая советская энциклопедия [в 30 т.], 1969—1978, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Грузинская советская энциклопедия, Загальна німецька біографія, Heidelberg Scholar Lexicon 1803–1932, Енциклопедія Нутталла, Бібліотека найкращої світової літератури, Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Американская энциклопедия, 1920, Новая энциклопедия Кольера, 1921 г., Енциклопедичний словник Гранат, Q130404004
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

**Ґеорґ Вілгелм Фрідріх Геґел** (27. авґуста 1770, Штутґарт — 14. новембра 1831, Берлін) быв вызначный філозоф, представитель нїмецького ідеалізму. Геґеловым головным приносом є обяв історічности: світ не є незмінне, стале розложіня, але єдно велике дїйство, в котрім дух глядать дорогу сам ку собі. Тому, што є, ся не дасть розуміти інакше, як процесу, змінї, евентуално і борьбі. Тоту думку перевзяла під час 19. стороча нелем філозофія, але поступно і єднотливы наукы: языконаука, право, соціолоґія і в подобі еволуції тыж наприклад біолоґія, антрополоґія і козмолоґія.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Републіка

**Републіка** (з латиньского *res publica* річ публічна) є штат, в котрім є голова штату (звычайно презідент) волена, а то або прямо (Словеньско), або непрямо парламентом на даякый волебный час (Чеська републіка). Од другой світовой войны чісло републік перевышує чісло монархій.

Од способу влады (дїльба моцї) ся дасть роздїлити на:

* *презідентьска републіка* – влада є оддїлена од парламенту, голова штату є сучасно головов влады, презідент є воленый прямо (наприклад США),
* *напівпрезідентьска републіка* – влада є зодповідна парламенту, голова штату не є головов влады, презідент є воленый прямо і має россяглы правомоцї (наприклад Франція),
* *парламентна републіка* – влада є одповідна парламенту (даколи і прямо волена парламентом), голов штату є волена непрямо парламентом і має малы правомоцї (наприклад Чеська републіка)
* *ултрапрезідентьска републіка* – подобна презідентьскій републіцї, з тым роздїлом, же голова штату не є головов влады, днесь уж жадна не екзістує, в минулости то была наприклад Перша Французька републіка
* *Соціалістічна републіка* - штат, на котрого чолї стоїть презідент, в котрім ведучу роль має звычайно комуністічна страна.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Старославяньскый язык

Зографскый кодекс
**Старославяньскый язык** (самоназва старослав. Словѣ́ньскъ ѩзыкъ) — є мертвый южнославяньскый язык; входить в індоевропску языкову родину, приналежный до славяньской языковой ґрупы.

Найстаршый славяньскый книжный язык є хоснованый Кірілом і Мефодіём у IX. віці. Старославяньскый язык ся вывинул в днешнї булгарьскый, македоньскый и церьковнославяньскый языкы.

## Алфавіт

Первый славяньскый алфавіт є глаголіця, але з X. віка ся хоснує кіріліця.

## Екстерны одказы

* Старославяньска Вікіпедія

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Ŕ

буква Ŕ
**Ŕ, ŕ** — буква розширеного латинського алфавіта, хоснує ся в дакулькох языках. Обычно означає єдну из доповненых дрожачых вадь єдноударных фонем.

## Хоснованя

### **Баскськый язык**

В ортоґрафії баскського языка Сабіно Арана **Ŕŕ** хосновало ся як дрыжачый приголосный. Айбо в стандартному баскському алфавітови r хосновало ся в кунцьови склада, а rr — по межи голосными.

### **Нижньолужицькый язык**

Ун хоснує ся в нижньолужицькому языкови для передаваня палаталізованого /rʲ/.

### **Словацькый язык**

У словацькому языкови позначає подовженый складотворный звук [ r̩ː ] (словац. *dlhé er*).

### **Українськый язык**

В історичному проєкті українського латинського алфавіта Їречека буква **Ŕŕ** хосновала ся на позначеня мнякого звука /rʲ/, наприклад: т**рь**ох — t**ŕ**och.

## Удкликованя

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Ŕ на україньскій Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).*
# Ґрецькый язык

**Ґрецькый язык** (ґрецькы: ελληνική (γλώσσα) — еллінікі (ґлосса), тє. ґрецькый (язык), або ελληνικά – еллініка, тє. ґречтіна) є індоевропскый язык хоснованый передовшыткым в Ґреції і Кіпрї, дале тыж в Турції (як автохтонный язык), Албанія (котра є вызнаным меншыновым языком), Італія, Румунія, Мадярьско, Україна і в дакотрых еміґрачных країнах як Австралія, США, Канада ітд. Сучасна ґречтїна є прямым наслїдником староґречтіны; творить самостатну вывоёву вітву індоевропской языковой родины. У 2012-ім році было на цілім світі коло 13,1 міліонів ґрецькых выступаючіх, значіть 10,7 міліонів в Ґреції, 1, міліонів в Ціпру і 15.200 в Албанії. В Австралії было в 2016-ім року коло 238.000 ґрецькых говорців і в 1987-ім року было в Італії коло 20.000 ґрецькых выступаючіх

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Верш

**Верш**, лат. *versus* *линия, шорик* — ритмичный ряд в литературном
вытворѣ; умѣлецке дѣло, организоване подля правил версификации.

**Вершованя (версификация)**, лат. *versificatio*, од *versus* *верш* +
*facere* *робити* — организация умѣлецкого выслову, основана на черяню ритмичных и звуковых единиць.

## Жерела и одказы

* **Білоус П. В.**: *Вступ до літературознавства* — Київ: Академія, 2011 ISBN 978-966-580-367-6

## Референции
# Повѣданя

Gioventù cannibale - зборник повѣдок талианскых авторох, 1996
**Повѣ́даня** або **по́вѣдка** — невелике литературне дѣло росповѣдной прозы, векшинов подаюче едну або даколько подѣй в животѣ чоловѣка.

Авторы, котры ся переважно шпециализують в жанрѣ повѣдкы называють ся повѣдкарь або повѣдкарька.

## Характерны елементы

* Звыкло мать лем едну линию фабулы.
* Главны поставы суть немѣнной натуры.
* Ограниченый розсяг в часѣ и просторѣ.
* Повѣдкы ся часто зберають до циклох, зборникох, антологий.
* Векшинов за закончують поентов.

## Жерела и одказы

* Білоус П.: Термінологічний словник. //Білоус П. В.: Вступ до літературознавства: навч. посіб. — Київ: ВЦ «Академія», 2011. — 336 с. — ISBN 978-966-580-367-6 — сс. 316-330. укр.
* Русинска лексика

## Референции
# Христианска Церковь

*О христианствѣ як вѣрѣ см.* **ХристианствоХристиа́нска Це́рковь**, од гр. *Κυριακόν Божое* — недѣлима сполочность людей, объединеных вѣров з Богом, Исусом Христом и Святым Духом.

Во Святом Писмѣ Церковь означена як сполочность христианох, умерлых и живых, складуючых трансцендентне «Тѣло Христово», «Головов» котрого е Христос. Церковь условно раздѣляють на Небесну (Пресвята Богородица, ангелы, святы и спасены христиане) и Земну, котра на Землѣ боюе з диаволом и его слугами.

## Жерела и одказы

* О. Стефан Пружинський: Церква. //Ковач Ф. и др. Краєзнавчий словник русинів-українців. Пряшівщина. СРУСР. Пряшів, 1999. ISBN 80-85137-15-1 С. 366.
* Церковь. //Азбука православия.

## Референции
# Кветослава Копорова

| Кветослава Копорова |
| --- |
| Увидьте фото |
| Чинность | языкознавець, викладач університету |
| Сфера | лінґвістіка, Рутеньскый язык |
| Уроджѣня | юла 25., 1964 (1964-07-25) Снина |
| VIAF:77150030670910961821; NLKR/NLC:mzk20201061659; GKG:/g/11fqyrk1pb;

 *Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

**ПгДр Кветослава Копорова, ПгД**  (\*25. юла 1964, Снина, Чеськословеньско) — лінґвістка із замірянём на русиньскый язык (фонетіку, фонолоґію, морфолоґію, лексіколоґію). Публікує таксамо научны статї із соціолінґвістікы.  Асістент-шпеціаліста на Інштітутї русиньского языка і културы (Пряшівска універзіта).

Вєдно із доц. ПгДр. Аннов Плїшковов, ПгД. і доц. ПгДр. Василём Ябуром, к. н. ся актівізує при творїню штандарту русинького языка на Словакії.

Є авторков высокошкольского учебника *Фонетіка, фонолоґія і акцентолоґія русиньского языка. Высокошкольскый учебник* (2015, 116 с.),  сполуавторков моноґрафії: *Русиньскый язык. Комплексный опис языковой сістемы в контекстї кодіфікації* (2019, 476 с.), сполуавторков учебників: *Морфолоґія і словотворїня русиньского языка. Высокошкольскый учебник* (2016, 187 с.)*, Русиньскый язык про чуджінцїв. Высокошкольскый учебник (2015, 172 с.)* і ряду научних публікацій із лінґвістікы і соціолінґвістікы публікованых на Словакії і в загранічу. Окрем того є председкынёв Сполку русиньскых писателїв Словакії (од р. 2010-), орґанізаторков научных семінарів Studium Carpatho-Ruthenorum/Штудії з карпаторусиністікы (2009-) і одповіднов редакторков научного зборника *Studium Carpatho-Ruthenorum/Штудії з карпаторусиністікы*  (концём рока 2019 вышло ёго єденадцяте чісло).

## Публікації

### Авторка

* Фонетіка, фонолоґія і акцентолоґія русиньского языка. Высокошкольскый учебник (2015, 116 с.)

### Сполуавторка

* А. Плїшкова, К. Копорова, В. Ябур. «Русиньскый язык. Комплексный опис языковой сістемы в контекстї кодіфікації» (2019, 476 с.)
* В. Ябур, А. Плїшкова, К. Копорова. Ґраматіка русиньского языка
* В. Ябур, К. Копорова, А. Плїшкова. Морфолоґія і словотворїня русиньского языка. Высокошкольскый учебник (2016, 187 с.),
* А. Плїшкова, К. Копорова. Русиньскый язык про чуджінцїв. Высокошкольскый учебник (2015, 172 с.)
* К. Копорова, А. Плїшкова. Актуална сітуація в зближованю ґрафікы і орфографії варіантів русинського языка.

## Жерела и одказы

* Персональний сайт і перелік публікацій на сайті Academia.edu
* Персональний сайт і перелік публікацій на сайті Пряшівського університету
* DVE JUBILEÁ v SNM-MRK v PREŠOVE - ДВА ЮБІЛЕЇ в СНМ-МРК в ПРЯШОВІ. 27. 8. 2024.  [перевірено 1.9.2024].

## Референції
# Чісловникы

**Чісловникы** (лат. *numerale*, плурал *numeralia*) є часть речі, котров ся выражать чісло, порядок, часть цїлку іпод.

## Дїлїня чісловок

* **Кількостны** - множество предметів (кількость), абстрактны чісла (десять, сто років, )
* **Громадны** - множество особ або предметів, котры довєдна творять єдно ціле (пятеро, двоє, десятеро)
* **Дрібны** - часть цілого або кількость (єдна четвертина, дві третины)
* **Невызначено-кількостны** - невызначене множество (велё, мало, кілько, тілько, невелё, дакілько, пару)
* **Порядковы** - означають наслїдность особ або предметів. Склонюють ся як придавникы. (третїй, першый, тісячій, четвертый)
	+ **Просты** - з єдной морфемы (1-10, 100, 1000) або складають ся з єдной корїнёвой морфемы і -надцять і цять (11-19, 20, 30, 40)
	+ **Зложены** - з двох корїнёвых морфем (50-90, 200-900)
	+ **Складны** - з двох і веце слов (81, 92, 106, 234)

## Література

* *Василь Ябур, Анна Плїшкова*. Русиньскый язык про 1. - 4. класу середнїх школ із навчалным русиньскым языком і з навчанём русиньского языка — 1. — Пряшів: Русин і Народны новинкы, 2007. — С. 73 - 76. — 288 с. — ISBN 978-80-88769-77-4.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Містоназывникы

**Містоназывникы** (тыж *прономіна*, з латиньского pro-nomen - „за-імя“) є єдным з повнозначных змінных частей речі. Є то фактічно заперта ґрупа выразів. Містоназывникы заступують іншы части речі як назывникы, придавникы ці чісловникы. З той причіны містоназывникы односиме к указуючім словам.

## Тіпы містоназывників

Містоназывникы ся звычайно дїлять на:

* **особны** - я, ты, він, вна/она, вно/оно; мы, вы. вни/они
* **указуючі** - тот/сесь, тота, тото, тоты; тамтот, тамта, тамты; такый, тілько
* **присвойны** - мій, твій, ёго, їй, наш, ваш
* **вопросны** - хто?, што?, якый?, котрый?, чій?
* **односны** - хто, што, якый, котрый, чій, кілько
* **невызначены** - хтось, штось, дахто, дашто, хоцьхто, хоцьшто, хоцьякый, хоцькотрый

-творены за помочі префіксу (да- , хоць- , де- , мало- , зрїдка- , ледва- , богзнать - іпод.)
або суфіксу ( -сь) і вопросного містоназывника

* **вызначены** - сам, самый, всякый, жадный, каждый, інакшый, вшыток
* **одпоруючі** - нихто, ніч, ниякый, нічій, жадный
* **рефлексівны** - себе, ся

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї на чеській Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).*

## Література

* *Василь Ябур, Анна Плїшкова*. Русиньскый язык про 1. - 4. класу середнїх школ із навчалным русиньскым языком і з навчанём русиньского языка — 1. — Пряшів: Русин і Народны новинкы, 2007. — С. 69 - 72. — 288 с. — ISBN 978-80-88769-77-4.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Приназывник

**Приназывниками** або **Препозіціями** ся называють неповнозначны незмінны слова, служачі на выражіня різнородных одношінь назывників, містоназывників і чісловників у непрямых падах к іншым словам.

Приназывникы стоять все перед тым меном, з котрым ся вяжуть: *выйти* **зхыжы*, *пришов* **міджілюдей*, *дївча* **ізвалалу*, *положыв* **настіл*, *стоїть* **застїнов*, *лежав* **підорїхом* і т. д.

З прикладів видно, же приназывникы придають або доповнюють різнородне значіня непрямых
падів (просторове, часове, прічінне, цїлёве, порівнуюче, способове і др.).

**Подля свого походжіня** ся приназывникы дїлять на **неодводжены** (прімарны) і **одводжены** (секундарны). **Подля своёй штруктуры** ся приназывникы дїлять на **просты** і **зложены**.

К **неодводженым** односиме тоты приназывникы, што суть стародавны і стратили своє споїня із словами свого походжіня, напр.: *о, од, без, в, над, до, за, к, ід, з, із, по* і ін.

К **одводженым** односиме приназывникы, што взникли од форм повнозначных слов по стратї
свого первістного значіня, напр.: *коло, подля, перед і т. д., а тыж такы, што ся ужывають в двоякім значіню, напр.: близко, навколо, спереду, зднука* і др.

**Приклады вязаня (споёваня) приназывників з непрямыма падами:**
– **з ґенітівом**: *без, близко, до, з (зо), за, коло, од, подля, проти/проти, серед, спід, споза, у, окрем, вздовж, мімо, пля/попля, сперед, простів, із-за* і др.;
– **з датівом**: *к (ку)*, ід;
– **з акузатівом**: *за, на, над, міджі, поміджі, по, поза, попід, про, через, в/во, о, під, през, понад,кріз, попід, зміджі, споміджі;*
– **з локалом**: *в, на, о, по, попри, при*;
– **з інштрументалом:з, за, із, над, міджі, перед, під/підо, долов/долї, горї.*
# Тысячроча

**Тысячроча** або **милленниум**, англ. *millennium*, лат. *mille + annum* — интервал часу, обсягуючый тысяч рокы.

## Календарь

В днесь найвеце росширеному Григорианскому календарю зачатком одрахованя тысячрочных интервалох установленый традичный датум Роздва Христового. Тысячроча е несистемна единиця часу и може быти обрахована через системну единицю, секунду. Едно тысячроча обсягуе около 31,56 милиарды секунд.

## Юбилеи

Про иншы цѣли (як юбилейны святочности) тысячрочны интервалы одраховують ся од року або датума одповѣдной важной подѣи. Напримѣр в року 1869 в Мадярском кральовствѣ славили *Millennium* — «тысячроча добытя отцюзнины».

## Жерела и одказы

* **Révai nagy lexikona**. 13. köt. Révai Testvérek Irodalmi Intézet Részvénytársaság, Budapest. 1915. мад.
* **ТИСЯЧОРІ́ЧЧЯ** (по украинскы). Словник української мови — Академічний тлумачний словник (1970—1980).  [перевірено 2019-11-25].
* **Millennium** (по англицкы). *Oxford Dictionaries* (Oxford University Press, 2016).  [перевірено 2019-11-25].

## Референции