Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Переступный рік

Переступный день в міссалї
**Переступный рік** є рік, котрый мать 366 днїв. Обще мож повісти, же він є проблемом юліяньского календаря а Ґреґоріаньского календаря, якы ся усилують ход часу раховати з ціклів взаємно недїлимых (день, місяць, рік; респ. часу ротованя Земли коло своёй осы, часу ротованя Місяця коло Земли та часу окружной пути Земли коло Сонця.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї cs на нестановленій Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 16. януар

|  |
| --- |
| ← **Януар** →
 |
| Пн
 | Вт
 | Ср
 | Чт
 | Пт
 | Сб
 | Нд
 |
|  |  |  | 1
 | 2
 | 3
 | 4
 |
| 5
 | 6
 | 7
 | 8
 | 9
 | 10
 | 11
 |
| 12
 | 13
 | 14
 | 15
 | 16
 | 17
 | 18
 |
| 19
 | 20
 | 21
 | 22
 | 23
 | 24
 | 25
 |
| 26
 | 27
 | 28
 | 29
 | 30
 | 31
 |  |
| 2026 |

**16. януар** — 16. день рока в ґреґоріаньскім календарю. До кінце рока оставать 349 днїв (350 днїв в переступнім роцї).

## Подѣи

* 27 до н. е. сенат придав Октавиану новы честны титулы, на самый перед «Август» (Священый), и повне официалне имя нового пановника стало ся «Император Цезарь Август, сын божый», лат. *Imperator Caesar Augustus divi filius*, а курте — Цезарь Август. Тот датум ся поважуе за зачаток его панованя, котре тырвало 40 рокы.

## Уродили ся

* 1847 — Калман Миксат, мадярскый писатель, новинарь
* 1943 — Иван Туряниця, професор УжНУ (биохемия), русинскый сполоченскый дѣятель.

## Умерли

* 1841 — Ґріґорій Тарковіч, першый єпіскоп Пряшівской ґрекокатолицькой єпархії.
# Народный парк

Народный парк Йелловстон
**Народный парк** — розсяглѣйша хранена територия, на котрой охрана незмѣненой природы поставлена над вшиткыма иншыма чинностями. Народны паркы закладають на мѣстах, де ествують единечны ландшафты, археологичны, историчны памятникы, флора и фауна, векшинов з огроженыма видами. В протикладѣ з иншыма храненыма природныма териториями, народны паркы служать як туристичны атракции, котры представляють природны богатства своей державы перед свѣтом.

## История

Первый народный парк быв Йелловстонскый створеный в США в року 1872. По сторочу, в року 1973 в 98 державах было над 1000 народных паркох.

## Жерела и одказы

* **БСЭ**: Национальный парк. //Большая советская энциклопедия.

## Галерия

* Народный парк
Cardones, Аргентина
* Народный парк
Тикал, Гватемала
* Народный парк
Лахемаа, Естония
* Народный парк
Сьерра Невада де Санта Марта, Колумбия

## Референции
# Чад

Країна
| Чад
 |
| --- |
| République du Tchad, جُمْهُورِيَّة تشاد |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Чаду | Прапор Чаду |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 15°28'0,01"N, 19°24'0,00"E
 |
| Засноване | 11 авґуста 1960 |
| Жытелїв
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Розлога
 | 1 284 000,0 Квадратный кілометер
 |
| Часова зона | UTC+1:00, Africa/Ndjamena |
| Географично | Сахел, Середня Африка |
| Водный обєкт | Чад |
| Подїл
  | Бахр-ель-Газаль, Батха, Борку, Регіон Шарі-Багірмі, Регіон Еннеді, Регіон Мбарара, Регіон Гаджер-Ламіс, Регіон Канем, Регіон Лак, Західний Логон, Регіон Мандуль, Регіон Східний Майо-Кебі, Регіон Західний Майо-Кебі, Середнє Шарі, Ваддай, Регіон Саламат, Регіон Сіла, Регіон Танджиле, Тібесті, Ваді-Фіра, Нджамена, Східний Логон (префектура) |
| Назва жытелїв | Chadian, csádi, tchader, tchadien, Chadano, Tjadänan, تشادي, تشادية, تشاديون, צ'אדי, צ'אדית, চাদীয়, ciadiano, ciadiana, ciadiani, ciadiane, txadi, chadianu, chadiana, txadià, txadiana, txadians, txadianes, Tchadienne, Tchadien, Ĉadano, ciadiana, ciadiane, ciadiani, ciadian, تشادي, تشادية, تشاديين, تشاديات, Seadach |
| Історія | історія Чаду |
|  |
|  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:151207935;GND:4061074-3;OSM:2361304;

---

 |

**Чад** (арабскы: تشاد - Tšād; французькы: Tchad), офіціално **Чадска Републіка** є внутроземный штат, лежачій в областї Сагары і Сахелу в Середнїй Африцї. Єго сусіды суть Лібія (север), Судан (выход), Середнёафрицька републіка (юг), Камерун (югозапад) тай Ніґерія і Ніґер (запад). Офіціалны языкы суть арабштіна і французштіна, незначну бівшість обывателїв творять могамедане. Назва штату одводить ся од Чадского озера котре часточно на теріторії Чаду засыхать.

## Одкликованя

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1980

| Рокы
 |
| --- |
| 1976 · 1977 · 1978 · 1979 — **1980** — 1981 · 1982 · 1983 · 1984
 |
| Десятьроча
 |
| 1960‑ы · 1970‑ы — **1980‑ы** — 1990‑ы · 2000‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1980. рік** подля ґреґоріаньского календаря — переступный рік, котрый ся зачінав у віторок. То є 1980. рік нашого лїточіслїня, 980. рік 2. тысячроча, 80. рік XX. стороча, 10. рік 8. десятьроча XX. стороча, 1. рік 1980-х років.

1980
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1980 *MCMLXXX* |
| Ab urbe condita | 2733 |
| Арменьскый  | 1429 ԹՎ ՌՆԻԹ |
| Асірьскый  | 6730 |
| Багайскый  | 136–137 |
| Бенґальскый  | 1387 |
| Берберьскый  | 2930 |
| Будгістьскый  | 2524 |
| Бармскый  | 1342 |
| Візантійскый  | 7488–7489 |
| Кітайскый  | 己未年 (земляный козел) 4676 або 4616     *— до —* 庚申年 (металовый макак) 4677 або 4617 |
| Коптьскый  | 1696–1697 |
| Етіопскый  | 1972–1973 |
| Гебрейскый  | 5740–5741 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 2036–2037 |
|  - *Шака Самват* | 1901–1902 |
|  - *Калі Юґа* | 5080–5081 |
| Іраньскый  | 1358–1359 |
| Ісламскый  | 1400–1401 |
| Японьскый  | Сьова 55 (昭和５５年) |
| Яваньскый  | 1912–1913 |
| Календарь чучхе | 69 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4313 |
| Тайваньскый  | РК 69 民國69年 |
| Тайскый сонячный | 2523 |
| Час Unix | 315532800 – 347155199 |

## Подѣи

* 23. януар — президент Картер выголосив в Конгресѣ нову доктрину, же Персийскый залив — зона интересох США, котру будуть охраняти ай военсков силов.
* 6. август — объявлена планетка (4170) Земмелвайс.
* 3. октобер — объявлена планетка (4781) Сладкович.

## Уродили ся

## Умерли

* 8. фебруар — Степан Клочурак, политичный дѣятель, украинофил прочехословацкой ориентации.
* 4. май — Йосип Броз Тито, комунистичный дѣятель, военскый везирь, президент югославского штату (1953–1980).
* 19. юн — Василь Дѣянич, поет, новинарь.
* 2. юл — Йосиф Ернест Гомичко, русинскый педагог, и церковный дѣятель.
* 3. авґуст - Діоніз Ільковіч - фізік і фізікалный хемік русиньского походжіня.