Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Круг

**Кружніця** у евклідовскій ґеометрії є плошна линия — множина вшыткых точок в ровинї, котры лежать в ровнакій вздалености, означованей як радіус, од певно даной точкы, званой середина (центер). Кружніцї суть просты заперты кривкы, што дїлять ровину на внутро і вонкайшок.

З кружніцёв є узко звазяный і термін **круг**, што є множина вшыткых точок зложена з кружніцї і єй внутра, тє. вшыткых точок в єднакій або меншій оддалености од середины як є радіус. Радіусом зовеме тыж каждый одрїзок, котрый споює середину з точков на кружнїцї.

## См. тыж

* Великый круг

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1905

| Рокы
 |
| --- |
| 1901 · 1902 · 1903 · 1904 — **1905** — 1906 · 1907 · 1908 · 1909
 |
| Десятьроча
 |
| 1880‑ы · 1890‑ы — **1900‑ы** — 1910‑ы · 1920‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1905. рік** подля ґреґоріаньского календаря — непереступный рік, котрый ся зачінав у недїля. То є 1905. рік нашого лїточіслїня, 905. рік 2. тысячроча, 5. рік XX. стороча, 5. рік 1. десятьроча XX. стороча, 6. рік 1900-х років.

1905
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1905 *MCMV* |
| Ab urbe condita | 2658 |
| Арменьскый  | 1354 ԹՎ ՌՅԾԴ |
| Асірьскый  | 6655 |
| Багайскый  | 61–62 |
| Бенґальскый  | 1312 |
| Берберьскый  | 2855 |
| Будгістьскый  | 2449 |
| Бармскый  | 1267 |
| Візантійскый  | 7413–7414 |
| Кітайскый  | 甲辰年 (деревяный дракон) 4601 або 4541     *— до —* 乙巳年 (деревяный змій) 4602 або 4542 |
| Коптьскый  | 1621–1622 |
| Етіопскый  | 1897–1898 |
| Гебрейскый  | 5665–5666 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1961–1962 |
|  - *Шака Самват* | 1826–1827 |
|  - *Калі Юґа* | 5005–5006 |
| Іраньскый  | 1283–1284 |
| Ісламскый  | 1322–1323 |
| Японьскый  | Мейдзі 38 (明治３８年) |
| Яваньскый  | 1834–1835 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4238 |
| Тайваньскый  | 7 до РК 民前7年 |
| Тайскый сонячный | 2447–2448 |

## Подѣи

* 24. августа отворили граничну польско-мадярску желѣзничну штацию Сянкы.

## Уродили ся

* 29. януар - Іван Гарайда - лінґвіста, педаґоґ, тлумач, выдаватель, русиньскый освітитель.
* 24. май — Михаил Шолохов, русскый писатель, нобелов лавреат за литературу (1965)
* 21. юн - Жан-Пол Сартр - французькый філозоф, писатель і драматік, єден з найвызначнїшых екзістенціалістів.

## Умерли
# Алберт Айнштайн

| Алберт Айнштайн Альберт • Эйнштейн |
| --- |
| Albert Einstein |
| ,  |
|  |
| Чинность | фізик-теоретик, філософ науки, вынаходник, науковий письменник, педагог, викладач університету, фізік, филозоф, писатель, ученый, математік, патентный эксперт, професор, пацифіст |
| Сфера | теоретична фізика |
| Горожанство | Вюртемберзьке королівство, апатрид, Швейцарія, Цислейтанія, Веймарська республіка, Нїмецько, США |
| Уроджѣня | 14 марца 1879 |
| Упокоеня | 18 апріля 1955 |
| Причина смерти | Аневризма черевної аорти |
| Учительове | Генрих Фридрих Вебер, Герман Мінковський |
| Учні | Эрнст Штраус |
| Influenced by | Федор Достоєвскый, Герман Мінковський, Бенедикт Спіноза, Магатма Ґанді, Артур Шопенгауер, Гендрік Антон Лоренц, Бернард Шоу, Ісаак Ньютон, Риязуддин, Девід Г'юм, Томас Юнг, Бернгард Ріман, Моріц Шлік, Джеймс Клерк Максвелл, Поль Валері, Карл Пірсон, Генрі Джордж, Ернст Мах |
| Праца | Швейцарский федеральный институт интеллектуальной собственности, Карлова универзита, Цюрихський університет, Карлів університет, Федеральна вища технічна школа Цюриха, Товариство кайзера Вільгельма, Принстонска универзита, Лейденський університет, Бернський університет, Німецьке фізичне товариство, Берлінський університет імені Гумбольдтів, Прусська академія наук, Інститут перспективних досліджень, Лейденський університет, Берн, Університет Каліфорнії (Берклі) |
| Участь | первый сольвеевский конгресс, пятый сольвеевский конгресс |
| Отець | Герман Эйнштейн |
| Мати | Паулина Эйнштейн |
| Брат, сестра | Майя Эйнштейн |
| Дѣти | Ганс Альберт Ейнштейн, Эдуард Эйнштейн, Лизерл Эйнштейн |
| Язык творов | анґліцькый , Нїмецькый  |
| Magnum Opus |
| спеціальна теорія відносності, загальна теорія відносності, фотоефект, теорія відносності, теория броуновского движения, формула Ейнштейна, стала Планка, Рівняння Ейнштейна, квантова механіка, Об'єднана теорія поля, Стімулована емісія |
|  |
|  |
|  Алберт Айнштайн на Викискладѣ VIAF:75121530; GND:118529579; LCCN:n79022889; FAST:32023, 460651; BNF:119016075; BHS:7901; NLKR/NLC:jn19990002019; OL:OL3175986A; ЕСУ:42829; Большая советская энциклопедия [в 30 т.], 1969—1978, Цифровая библиотека Европейской библиотеки по информации и культуре, Британская энциклопедия (1922), Digitized residence applications of the Prague Police Directorate (conscription) 1850–1914, Новая энциклопедия Кольера, 1921 г., Большая советская энциклопедия, 1950—1958, Фізики: Біографічний довідник, Астрономы: Биогр. справ.
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

Алберт Айнштайн (1921)
 **Алберт Айнштайн** (*Albert Einstein*; 14. марца 1879, Улм, Нїмецько – 18. апріля 1955, Прінстон, Ню Джерзі, США) — теоретічный фізік, єден з найвызначнїшых вченых вшыткых доб.

Лавреат Нобелової премії з физикы (1921).

## См. тыж

* Обща теорія релатівіты
* Квантова механіка
* Стімулована емісія

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Частиця

**Частиця** є дуже мала часть матеріалу, котра ся проявує своїма характерістічныма властностями (енерґії, масы, електрічным набоём, спіном, хемічнов реактівностёв, добов жывота, іі.).
# Експерімент

**Експерімент** є сукупность чінїня і позорованя, котрой цїлём є перевірити (веріфіковати) або вывернути (фалзіфіковати) іпотезу або знаня, котре дашто твердить о прічінных одношінях даякых феноменім. Проба є ґрунтом емпірічного росшырёваня наукового познаня.

## Повязаны статї

* Позорованя
* Проба наслїпо
* Репрезентатівна взорка
* Теорія, Іпотеза
* Список славных експеріментів
* Проба в біолоґії

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Experiment на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Ґуґол

**Ґуґо́л** (уд анґл. googol) — число, у десятиннӯв системі численя указаноє єденицёв из 100 нолями:

10100 = 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000.
Ґуґол є майвеликоє число у всесвітови.
# Уран (мифология)

Уран, давногрецкый бог
**Уран**, дгр. *Οὐρανός* *небо* — в грецкой мифологии бог, персонификуючый небо, односить ся ку найстаршой генерации богох, муж Геи (Землѣ).

О походжѣню Урана суть веце верзий. По едной з них Уран — сын Геи. А як ся ставать ей мужом, од него ся родять вшелиякы бештии и потворы. Зато Гея просить их младшого сына Кроноса выкастровати Урана.

Миф о Уранѣ свѣдчить о архаичных жерелах класичной мифологии. Небо и земля выступують як едно цѣле, котре пак в космогоничном процесѣ роздѣлять ся на двѣ сущности. Из них Уран — мужскый зачаток, едночасно е и сыновскым зачатком, другорядным односно Геи. Уран потребуе лоно Землѣ, котре бы прияло его плодоносну силу. А Земля, переживши добу бурного и стихийного продовжѣня рода, одстранять Урана. Она вступать в иншы сопружества, ведучи ся властныма думками и вольов, что указуе на первотность якраз мифологии землѣ, а не неба.

## Жерела и одказы

* **Лосев А. Ф.**: Уран //Мифы народов мира. Энциклопедия (электронное издание) — Токарев С. А. (гл. ред.): М.: Советская Энциклопедия, 2008. — 1147 с. русс. Сс. 1015–1016.

## Референции