Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# XV. стороча

|  |  |
| --- | --- |
| **Тысячроча:** |  1. тысячроча – **2. тысячроча** – 3. тысячроча
 |
| **Стороча:** |  XIV. стороча – **XV. стороча** – XVI. стороча
 |
| **Десятьроча:** |  0. 10. 20. 30. 40. 50. 60. 70. 80. 90.
 |

**XV. стороча** — часова доба од 1. януара 1401 по 31. децембра 1500 подля грегорианского календаря.

Рокы XV. стороча

1401
1402
1403
1404
1405
1406
1407
1408
1409
1410

---

1411
1412
1413
1414
1415
1416
1417
1418
1419
1420

---

1421
1422
1423
1424
1425
1426
1427
1428
1429
1430

---

1431
1432
1433
1434
1435
1436
1437
1438
1439
1440

---

1441
1442
1443
1444
1445
1446
1447
1448
1449
1450

---

1451
1452
1453
1454
1455
1456
1457
1458
1459
1460

---

1461
1462
1463
1464
1465
1466
1467
1468
1469
1470

---

1471
1472
1473
1474
1475
1476
1477
1478
1479
1480

---

1481
1482
1483
1484
1485
1486
1487
1488
1489
1490

---

1491
1492
1493
1494
1495
1496
1497
1498
1499
1500

Завершаючый 1500 рок сього стороча — не є переступный подля грегорианского календаря.

## Вызнамны подѣи

## Вызнамны подѣи

* 1420–1434 точили ся Гуситскы войны, в котрых ся зачало широко хосновати пальне оружие.
* 1448 в Европѣ зачало ся масове книгопечатаня.
* 1455–1485 война червеной и бѣлой руж.

## Вынаходы и новоты

## Жерела и одказы

* **Хронология**: //*Всемирная история в датах и событиях*. Москва: ОАО Изд-во «Радуга», 2002 ISBN 5-05-005005-7 — Chronologie universelle/ Paris: Larousse, 1997 ISBN 03-521229-0 русс.

## Референции
# Балтіцьке море

| Балтіцьке море
 |
| --- |
|  |
| Прімарный приток
 | Висла, Неман, Западна Двіна
 |
| Країны поводя
 |  Даньско  Естонія  Латвія  Літва  Нїмецько  Польско  Фіньско  Швеція  Росія
 |
|  |
| Плоха поверьха
 | 377,000 км2 |
| Середня глубка
 | 55 м
 |
| Найвекша глубка
 | 459 м
 |
| Обєм воды
 | 21,700 ем3 |
| Берегова лінія1 | 8,000 км
 |
|  |
| 1 Shore length is not a well-defined measure.
 |

**Балтіцьке море**, або **Балтік** - внутрішнє море в Севернїй Европі, меджі 53°N а 66°N і од 20°E до 26°E. Обмеджено Шкандінавскым півостровом, контіненталнов частінов Европы, і даньскыма островами.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

* Нїмецько
* Швеція
* Естонія
* Росія
* Швеція
* Балтіцьке море у Латвії
# Дауґавпілс

**Дауґавпілс** (лот. *Daugavpils*, скоре Дінабурґ, Борісоглєбск, Двіньск) є із своїма 77 799 жытелями (1.01.2024 рока Чісленость населїня в самосправах 01.01.2024 друге найвекше місто Латвії і найвекше місто реґіону Латґалія. Лежыть в юговыходнїй части Латвії на ріцї Дауґава (Западна Двіна).

| Дауґавпілс
 |
| --- |
| Daugavpils, Daugpiļs |
| На честь | Западна Двіна, замок |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Прапор Даугавпілса |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 55°52'17"N, 26°30'58"E
 |
| Країна | Латвія |
| Админединка |  Латвія (суверенна держава, країна, що межує з Балтійським морем, Країна) |
| Админцентр для | Даугавпилсская область, Інфлянтське воєводство |
| Засноване | 1275 |
| Перша змінка | 1275 |
| Жытелїв
 | 78 126 (1 януар 2025) |
| Розлога
 | 72,37 Квадратный кілометер, 63,37 Квадратный кілометер
 |
| Поштовы індексы | 5401–5465 |
| Телефонный код | 54 |
| Часова зона | східноєвропейський літній час, UTC+2:00, UTC+3:00 |
| Надморьска вышка
 | 105 метер |
| Водный обєкт | Западна Двіна, Большое Стропское озеро, Лауцеса, Šuņezers |
| Братьскы міста | Харків |
| Історія | История Даугавпилса |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
| Пріматор
  | мер Даугавпілса |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:126674179;GND:4397919-1;OSM:13048683;

---

Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

## Референції
# Прапор

Прапор Русинів
**Прапор, флаґ**, **фана** ці **застава** є дараб полотна, обычайно прямокутной формы, з орнаментом і різныма цвітами. Наука, котра штудує прапоры, кличе ся вексілолоґія (од лат. *vexillum* „прапор“).

## Курагов

Єдным із видів прапорів є хрістіаньска церьковна курагов, котра ся найвеце поужывать у православных літурґіях і выходнім обряді.

## См. тыж

* Прапоры незалежных штатів

## Референції

## Література

* Crouthers, David D. 1978. *Flags of American history.* Ill. Nicholas Zarrelli. Maplewood Novae Caesareae: Hammond. ISBN 0843730803.
* Healy, Donald T., et Peter J. Orenski. 2003. *Native American flags.* Praefatio Carl Waldman. Normanniae: University of Oklahoma Press. ISBN 0806135565.
* Kaye, Ted. 2006. *Good flag, bad flag: how to design a great flag.* Trentoniae Novae Caesareae: North American Vexillological Association. ISBN 9780974772813, ISBN 097477281X.
* Quaife, Milo Milton, Melvin J. Weig, et Roy E. Appleman, eds. 1961. *The history of the United States flag, from the Revolution to the present, including a guide to its use and display.* Praefatio Roger Butterfield. Adumbrationes Elmo Jones. Novi Eboraci: Harper.
* Smout, Arthur Henry. 1968. *The flag book, Australia; when, where and how to fly or display flags correctly.* Brisbane: Lions International, Australia, District 210K.
* World Book. 2005. *World Book's Encyclopedia of Flags.* Sicagi: World Book. ISBN 0716679000.
* Znamierowski, Alfred. 2010. *World Encyclopedia of Flags,* ed. retractata. Londinii: Southwater (Anness Publishing). ISBN 1844768953, ISBN 978-1844768950.
# Лотіськый язык

| Лотіськый язык |
| --- |
| *latviešu valoda* |
| Region | Латвія |
| Native speakers |  |
| Языкова родина | Індоевропска
* Балтіцько-славяньска
	+ Балтіцька
		- Выходобалтіцька
			* '
 |
| Писомна сістема | латиніка |
| Офіціалный статус |
| Реґулованый | Valsts valodas centrs (Центер штатного языка) |
| Языковы коды |
| ISO 639-1 | `lv` |
| ISO 639-2 | `lav` |
| ISO 639-3 | `lav` |
|  |

**Лотіcькый язык** або **Латвíйскый язык** (лот. *latviešu valoda*) — є выходобалтіцькый язык індоевропской языковой родины. Офіціалный язык Латвії і Европской унії.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Естонія

Мапа Естонії
Eстоньскый прапор
Ерб Естонії

Країна,
унитарна держава,
републіка
| Естонія
 |
| --- |
| Eesti Vabariik |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Естонії | Прапор Естонії |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 59°N, 26°E
 |
| Часть од | Балтійські країни |
| Засноване | 24 фебруара 1918 |
| Жытелїв
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Розлога
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Часова зона | UTC+2:00 |
| Географично | Сїверна Европа |
| Водный обєкт | Балтіцьке море, Чудсько-Псковське озеро |
| Подїл
  | Іда-Вірумаа, Йиґевамаа, Ярвамаа, Ляенемаа, Ляене-Вірумаа, Пилвамаа, Пярнумаа, Рапламаа, Сааремаа, Тартумаа, Валгамаа, Вільяндімаа, Вирумаа, Гар'юмаа, Хіюмаа |
| Назва жытелїв | estnisch, Este, Estin, Est, эстонец, эстонка, эстонцы, эстонки, Estonian, észt, ester, estlænder, Estoniano, Lestiyänan, إستوني, إستونية, إستونيون, естонець, естонка, естонці, Εσθονός, Εσθονή, Εσθονοί, אסטוני, אסטונית, estonieni, estonian, estoniană, এস্তোনীয়, estone, estoni, esti, estonianu, estoniana, virolaiset, igauņi, eestlased, estonià, estoniana, Estonien, Estonienne, èstoni, èstone, èstona, èstono, إسطوني, إسطونية, إسطونيين, إسطونيات, Estonec, Estonka, Eastónach, Esten, Estinnen |
| Історія | історія Естонії |
|  |
|  |
| **Штатный уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:134320092;GND:4015587-0;OSM:79510;

---

Encyclopædia Britannica, 11th edition, Meyers Konversations-Lexikon, 4. Auflage (1885–1890) |

**Естонія** (ест. *Eesti*), офіціалнов назвов **Естонска Республіка** (ест. *Eesti Vabariik*) — країна в Европі. Од року 2004 Естонія є членом Европской Унії. Головне місто є Таллінн. Популація — 1 331 796 жытелїв (2022 р.); густота популації — 29 жытелїв/км². Теріторія — 45 226 км². B Естонії є офіціална мена Евро.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Білорусь

| Білорусь білорус. *Рэспубліка Беларусь* |
| --- |
|

Штатна застава и герб

 |
| Розлога | 207 595 км2 |
| Обывательство | 9,503807 млн. |
| Столиця | Мінск |
| ГДП (ПНС) на особу | $7577 |
| Интернет-домен | .by, .бел |
| Часова зона | UTC+3 |
| Телефонный код | +375 |
| \*\*\* |

Полога в Европі
Застава Білоруси, хоснована в роках 1918, 1943–1944, а пак 1991–1995, як сімбол опозіції
**Білору́сь** (білорус. *Беларусь, Biełaruś*, рос. *Беларусь, Белоруссия*), офіціалнов назвов **Републі́ка Білору́сь** (білорус. *Рэспубліка Беларусь, Respublika Biełaruś*, рос. *Республика Беларусь*) — внутроземный штат во выходній Европі. Гранічіть з Польском (407 км), з Літвов (660 км) і Латвіёв (167 км) на западї, Росіёв (900 км) на северї і выходї і з Українов (975 км) на югу. Головне місто є Мінск. Презідент — Александр Лукашенко. Густота залюднїня — 45/км².

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

## Історія

Маґнус Дукатус Літва, Тобіас Лоттер, року 1780
# Европска унія

| Европска унія |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |
|  |

 |
| **Гімна:**Гімн Европи Тривалість: 1 година та 1 хвилина.1:01 |
| Location of Европска унія   |
| **Століця** | Брусел
 |
| Найвекшы міста | Берлін |
| Валута | Евро  |
| **Website** europa.eu |

**Европскаунія** (**ЕУ**) є надонаціоналный політічный і економічный унія 27 штатів-членів, котры ся находять переважно в Европі. Унія має обшар в розмірі 4,233,255 км2 і оцінену популацію понад 450 міліонів людей ку року 2025.

ЕУ выникла в роцї 1993 на основі Договору о Европскій унії, знамішым як Маастріхтьскый договор, котрый навязовав на европскый інтеґрачный процес од пятьдесятёх років минулого стороча. Европска унія была паралелным цілком к Европскым сполоченствам без правной субєктівіты, котрый ся од другых одрізняв дїянём. Европска унія была в тім часї лем початком політічной інтеґрації і інштрументом про сполупрацу в дакотрых областях. Лісабоньскым договором нагородила Европска унія Европске сполоченство (ЕС; оперед Европске господарьске сполоченство), чім здобыла правну субєктівіту і тыж атрібуты ЕС - передовшыткым надштатность.

Европска унія як інтеґрачный цілок мать основны роздїлы кідь порівнаме з міджінародныма орґанізаціями, зато є Европска унія шпеціфічнов орґанізаціов, котра стоїть в певнім сенсї над членьскыма штатами, котры на ню перенесли дакотры свої права.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

## Список стран Европской унії

* Австрія
* Белґія
* Булгарія
* Голандія
* Ґреція
* Даньско
* Естонія
* Ірьско
* Іспанія
* Італія
* Латвія
* Літва
* Луксембурьско
* Мадярьско
* Малта
* Нїмецько
* Польско
* Портуґалія
* Румуньско
* Словенія
* Словеньско
* Фіньско
* Франція
* Хорватія
* Ціпрус
* Чесько
* Швеція

**Країны які вышли с Европской унії: Велика Брітанія

## Языкы стран Европской унії

* Анґліцькый – European Union
* Булгарьскый – Европейски съюз
* Хорватьскый – Europska unija
* Чеськый – Evropská unie
* Даньскый – Den Europæiske Union
* Голандьскый – Europese Unie
* Естоньскый – Euroopa Liit
* Фіньскый – Euroopan unioni
* Французькый – Union européenne
* Нїмецькый – Europäische Union
* Ґрецькый – Ευρωπαϊκή Ένωση
* Мадярскый – Európai Unió
* Ірьскый – An tAontas Eorpach
* Таліянськый – Unione europea
* Лотішскый – Eiropas Savienība
* Літовскый – Europos Sąjunga
* Мальтiйськый – Unjoni Ewropea
* Польскый – Unia Europejska
* Портуґальскый – União Europeia
* Румунскый – Uniunea Europeană
* Словеньскый – Európska únia
* Словіньскый – Evropska unija
* Іспаньскый – Unión Europea
* Шведскый – Europeiska unionen

## Референції
# НАТО

Застава НАТО
Логотип НАТО
**Орґанізація Североатлантічного договору**, **Североатлантічна аліанція**, або тыж **НАТО** (анґл. *North Atlantic Treaty Organization — NATO*; франц. *Organisation du traité de l'Atlantique nord — OTAN*) — є евроатлантічна міджінародна воєньска атакова орґанізація.

Орґанізація была основана 4. апріля 1949 підписом тзв. Вашінґтоньского договору, котрый закотвив выник беспечностной орґанізації западных демокрацій як одповідь на повойнову сітуацію у Европі. Слова першого ґенералного секретаря Гастінґса Ізмая было задачов НАТО „утримати Америку у Европі, Росію мімо западну Европу і Нїмецько при земли.“

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Орґанізація Зъєдиненых Націй

|  |
| --- |
| Орґанізація Зъєдиненых Націй |
|  |
|  |
| Замѣр |
меджинародна |
| Сѣдлиско |
Ню Йорк |
| Дѣятельство |
политична, гуманитарна |
| Члены |
194 штаты |
| Урядный язык |
арабскый, кітайскый, анґліцькый, французькый, російскый, шпанєльскый |
| Генералный секретарь |
António Guterres (од року 2017) |

**Орґанізація Зъєдиненых Націй** (ОЗН), анґліцькы *United Nations Organization (UNO)*, тыж Споєны нації (скорочіня ся не хоснує), анґліцькы *United Nations (UN)*, ґлобална міджінародна орґанізація, котра была заснована 24. октобра 1945 на конференції у Сан-Франциску на основі Харты Зъєдноченых Націй. Декларованов метов дїялности орґанізації є підпора і посилніня міру і меджінародной безпекы і розвиток співпрацї меджі державами світу.

Головны органы ОЗН
Ґенералне громаджіня ОЗН, Рада безпечности ОЗН, Секретаріат ОЗН (Ґенералный секретар ОЗН ся выберать Ґенералным громаджінём подля рекомендації Рады Безпечности на 5 років), Меджінародный Суд, Економічна і соціална рада ОЗН; Рада зо Справ ОЗН; штабна резіденція ся находить у Ню Йорку.
Штатут
Штатут ОЗН быв выпрацованый делегатами 50 держав на конференции в Сан Франциско 25–26.04.1945, приятый нима 26.06.1945 (серед них — УССР і Білорусь). Мало за тым до нього ся прилучила Польща, котра так стала ся 51. державов-закладательков ОЗН. Офіціално ОЗН зачала свою єствованя 24.10.1945, коли вступив до силы Штатут, тот день каждорочно ся славить як День ОЗН.
Членство
У роцї 2020 ОЗН мать 193 штатів-членів. Орґанізація ся фінансує з повинных і добровольных приспівків од своїх штатів-членів. Офіціалны языкы ОЗН суть арабскый, кітайскый, анґліцькый, французькый, російскый і шпанєльскый язык.
Буджет
Буджет ся складать з приспівків держав-членок, котры ся выраховують в пропорции од ГДП. З той причины 75% буджету платять десять найбогатшых держав світу.
## Жрідла

* **Матвієнко В.**: Організація Об'єднаних Націй, ООН //Політична енциклопедія. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — 808 с. ISBN 978-966-611-818-2 Сс. 517–518. укр.

## Одказы

* Официалный сайт **United Nations**

## Референції
# Світова торгова орґанізація

**Світова торгова орґанізація (WTO)** (World Trade Organization) є орґанізація, котра дефінує правила міджінародного торгу посередництвом консензу міджі ёго членьскыма штатами і рїшыть міджінародны торговы споры міджі членьскыма штатами. Выникла в роцї 1995 як наступник Общого договору о цлах і торгу (GATT). Резіденціов орґанізації є Женева, Швайцарія. Теперь мать WTO 153 членів (1. авґуста 2008). Остатнїй член, Капверды, вошов до WTO 23. юла 2008. Сучасным ґенералным діректором WTO є Паскал Ламі.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Евро

**Евро** (сімбол €, меновый код ISO 4217: EUR) є міна (валута) еврозоны і по америцькім доларї (USD) другый найважнїшый репрезентант в світовій міновій сістемі. Мінова політіка еврозоны є выконована Европсков централнов банков у Франкфуртї над Моганом.

   Евро (20)     (6)     (1)    Евро (4)    Евро (2)

## Референції

* Heiko Otto, ред.. Евро (по de,en).  [перевірено 2017-11-03].  (нїм.) (анґл.)

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Перша світова война

Перша світова война
**Перша світова война** (перед роком 1939 знама як Велика война, або Світова война) быв ґлобалный войновый конфлікт в часї од року 1914 до року 1918. Перша світова война засягла Европу, Африку і Азію і одбывала ся і в світовых океанах. Безпосереднёв замінков ку войнї быв атентат на арцівойводу і наследника трону Франтішка Фердінанда д'Есте. Австрія-Угорьско одветов выголосило войну Сербії, чім выволало велику реакцію ведучу ку Першій світовій войнї. Бігом єдного місяця ся Европа дістала во войнового конфлікту.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Російска імперія

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Російска імперія Российская империя *(*Россійская Имперія*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ↓
 | **1721 – 1917** | ↓
 |

|  |  |
| --- | --- |
|   застава
 |  герб
 |

 |
| **Гимна:Боже Царя храни! (Боже Царя сокоти!) Тривалість: 1 година та 57 хвилин.1:57* |
| **Гесло:Съ нами Бог! (З нами Бог!)* |
| **География**

|  |
| --- |
|    Теріторії, што даколи входили в состав Російской імперії   Сферы вплыва |

 |
| Главный город
 | Санкт-Петербурґ (1713—1728, 1730—1917) Москва (1728—1730)
 |
| Розлога
 | 23,700,000 км² (1866) 21 799 825 km² (1916) |
| **Обывательство** |
| Число
 | 178 378 800 (1914) |
| Языкы
 | російскый
 |
| Набоженство
 | православіє
 |
| **Державна организация** |
| Форма влады
 | Самодержавіє: абсолутна монархія (1721—1906) дуалістічна монархія (1906—1917)
 |
| Взник
 | 22. октобра (2. новембра) 1721(1721112.) |
| Заник
 | 1. септембра (14. септембра) 1917
 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Предходникы:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Русске царство
 |

 | **Наступникы:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Російска републіка
 |
|  | Фіньске кралёвство
 |
|  | Україньска Людова Републіка
 |
|  | Польске кралёвство
 |

 |

 |

**Російска імперія** (рос. *Российская империя*, в передреформнім правописаню: рос. передреф. *Pоссiйская Имперiя*) — штатна формація котра екзістовала в 1721–1917 роках, была єднов із найбівшых імперій в історії людства.

## Смоть тыж

* Росія
* СССР
# De facto

**De facto**, лат. *de facto* *фактично, в реалности* — широко хоснованый в правництвѣ термин на означѣня в реалности екзистуючых фактох або обстоянь, не зафиксованых в законом предписаной юридичной формѣ, на роздѣл од фактох *de jure*, циже фактох, официално засвѣдченых управненыма на то органами (факты уроджѣня, смерти, побраня, розорваня малженства и подобне).

## В меджинародном правѣ

В меджинародном правѣ вызнаня державы *de facto* означать часточне вызнаня (на роздѣл од повного вызнаня *de jure*) еднов державов иншой державы (або влады), за якым не мусить наступити навязаня дипломатичных односин, а политична и економична сполупраца одбывать ся в ограниченом россягу. Обычайно вызнаня *de facto*, за собов може предпокладати вызнаня *de jure*, таку форму часточного вызнаня практикують в припадѣ, коли можуть настати сомнѣвы о законности або животоспособности державы (або влады), котру хочуть вызнати, або таке вызнаня хочуть ограничити в часѣ ци в россягу.

## Примѣр

*De facto* имя 42. президента США Билл Клинтон. Але насправдѣ тото назывка, широко и официално поуживана. Його *de jure* имя (подля матрикы) Виллиам Джефферсон Клинтон.

## См. тыж

* De jure

## Жерела и одказы

* Де-факто // Юридична енциклопедія [у 6 томах] / **Шемшученко Ю. С.** (відп. ред.) [та ін.] — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 2 : Д — Й. — 744 с. — ISBN 966-7492-00-8 Одчитане 2020-09-20 укр.
* Bill Clinton. **Encyclopædia Britannica**. August 15, 2020.  [перевірено 2020-09-21]. англ.

## Референции
# Діктатура

**Діктатура** є авторітатівна (недемократічна) форма влады. Політічна міц є необмеджена тримана діктатором або політічнов ґрупов. Діктатура ся од абсолутной монархії одрїзнять передовшыткыма так, же позіція діктатора не є дїдїчна.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Друга світова война

Анімація вывоя войны в Европі
**Друга світова война** быв ґлобалный войновый конфлікт, в котрім была участна векшына штатів світа і котрый ся став з веце як 60 міліонами жертв дотеперь найвекшым і найвеце знищуючов войновов стрічов в історії людства. Прічіны войны преставлёвали резултаты версаіллескго договору, котры проглубили чутя понижіня в пораженых штатах, окремо в Нїмецьку, і велика господарьска кріза на переломі двадцятых і тридцятых років, котра прінціпалным способом ослабила велику часть штатів, чім уможнила рост націзму під веджінём Адолфа Гітлера і іншых тоталітарных режімів в цілій Европі.

Обще приїманым датумом початку войны в Европі є 1. септембер 1939, коли націстічне Нїмецько напало Польщу, нашто ся до конфлікту запоїла Франція, Велика Брітанія і штаты Коммонвеалтгу. За першый передчасный атак 2. світовой войны в Европі є браный тзв. Яблунковскый інцідент. В Азії є за початок войны брана японьска інвазія до Кітаї 7. юла 1937. Совєтьскый союз перше підписав з Нїмецьком пакт о неатакованю і уволнив тым простор про націстічну воєньску інвазію, але 22 юна 1941 быв пропаденый нїмецькым Вегрмахтом. Споєны штаты америцькы, котры уж скоре давали Споєнцям поміч были затягнуты до войны 7. децембра 1941 потім, што Японія ударила на їх морьску закладню в Перл Гарборі. Конець войны в Европі настав 8. мая 1945 капітулаціов Нїмецька. По америцькім пущіню атомовых бомб на міста Гирошима і Нагасаки капітуловала і Японія 2. септембра того самого року.

## Вонкашнї лінкы

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Союз Совітскых Соціалістічных Републик

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Союз Совітскых Соціалістічных Републик *рос. 'Союз Советских Социалистических Республик'*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ↓
 | **1922 – 1991** | ↓
 |

|  |  |
| --- | --- |
|  застава
 |  герб
 |

 |
| **Гимна:Гімна СССР*  |
| **География**

|  |
| --- |
|  |

 |
| Главный город
 | Москва
 |
| Розлога
 | 22 402 200 (1991) km²
 |
| **Обывательство** |
| Число
 | 293 047 571 (1991)
 |
| Языкы
 | російскый
 |
| Набоженство
 | атеізм (формално)
 |
| **Державна организация** |
| Форма влады
 | соціалізм, комунізм
 |
| Взник
 | 30. децембра 1922
 |
| Заник
 | 25. децембра 1991
 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Предходникы:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | РСФСР
 |
|  | УССР
 |
|  | БССР
 |
|  | ЗСФСР
 |

 | **Наступникы:**

|  |  |
| --- | --- |
|  | Росія
 |
|  | Україна
 |
|  | Білорусь
 |
|  | Азербайджан
 |
|  | Ґрузія
 |
|  | Арменія
 |
|  | Молдова
 |
|  | Казахстан
 |
|  | Узбекістан
 |
|  | Туркменістан
 |
|  | Кірґістан
 |
|  | Таджікістан
 |
|  | Естонія
 |
|  | Літва
 |
|  | Латвія
 |

 |

 |

**Совєтьскый союз** (рос. *Советский Союз*), офіціална назва **Союз Совітскых Соціалістічных Републик** (рос. *Союз Советских Социалистических Республик*; *СССР*) — быв федератівный соціалістічный союзный штат, розпростераючі ся на теріторії выходной Европы, середнёй і северной Азії, котрый екзістовав в роках 1922—1991. Своёй розлогов 22,4 міліона км² занимав майже єдну шестину суші світа. Ёго головным містом была Москва.

## Історія

### Державы-закладательки СССР

* БССР
* ЗСФСР
* РСФСР
* УССР

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.