Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Чарлз Дарвін

Чарлз Дарвін у віцї 51 років (1859/1860)
**Чарлз Дарвін** [tʃɑrlz 'dɑː.wɪn] (12. фебруара 1809 – 19. апріля 1882) быв анґліцькый вченый і закладатель еволучной біолоґії.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Филогенетика

Филогенетичный стром, повязуючый еволуцию
33 видох бамбуса
Стром шѣстьох царств и всеобщый прародич
**Филогенетика** е роздѣлом биологии, котрый штудируе филогенезу окремых видох або категорий организмох. Циже филогенеза е предметом филогенетикы, и конкретны заключѣня, напримѣр филогенеза 33 видох бамбуса, суть резултатом выгледовань ученых, працуючых в области филогенетикы.

## Родовод

Нѣмецкый биолог Ернст Геккел позычив од генеалогии понятя родострома и поужив го в биологии.
Кажда окрема филогенеза може ся графично представити як стром, указуючый вывойовы повязаня меджи организмами-предками и организмами-потомками.

Филогенетика одмѣтать формалну ерархию, напротив того усилуе ся найти правдиве родство на основѣ представы, же вшиткы организмы мали свого универзалного сполочного предка.

Филогенетика зробила переворот в системѣ выучованя биологии в школах и высшых училищах: кедь перед тым выуку зачинали од ссавцьох а так спущали ся долов «лазивом природы», одтеперь зачинають од бактерий.

## Фенетика контра кладистика

Заключѣня филогенетикы мають велику вагу про таксономию. До 1950-х рокох в таксономии переважав фенетичный приступ, циже поровновали ся фенотипы организмох и чим веце мали они сполочных знакох, тым бизовнѣйше могли быти однесены ку едной категории. Про фенетичный приступ вшак е зовсѣм безвызнамный тот факт, выявленый филогенетично, же птахы и крокодилы мають сполочного предка — фосилного ящура, а значит такы фенетично неподобны организмы мають належати ку едной категории.

Од 1960-х рокох розвивать ся иншый приступ, котрый достав назву кладистичный, основаный на новых можностях молекуларной генетикы, котрый не бере на вагу лем вонкашны знакы (фенетику), але анализуе методами генетикы, ци тота вонкашна подобность е дѣдична. Кладистика тыж мать свои слабы стороны, але метод од того часу непрестанно ся вылѣпшать и в сучасности переважать.

## Жерела и одказы

* Gittleman, John L.: Phylogeny (biology). //Encyclopaedia Britannica.
* KALINA, Tomáš; VÁŇA, Jiří. Sinice, řasy, houby, mechorosty a podobné organismy v současné biologii. Praha: Karolinum, 2005. 606 s. ISBN 80-246-1036-1.
* Тимченко А. Д. Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. ISBN 5-11-000102-2.
* Шипунов А.Б. Основы теории систематики. Москва: Открытый лицей «Всероссийская заочная многопредметная школа», 1999.

## Референции

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Fylogenetika на чеській Вікіпедії.*
# Біолоґічна класіфікація

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Біолоґічна класіфікація** є способ, якым біолоґы катеґорізують екзістуючі і вымерты виды орґанізмів.

Модерна класіфікація мать свої корїня у сістемі, котру створив шведьскый природонауковець Карл Лінней. Тот роздїлив тогды знамы виды до ґруп за фізічныма характерістіками.

### Екстерны одказы

* Tree of Life project – проглядне перезераня дерева таксономічных єдиніць

### Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Biologická klasifikace на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Давньогрецькый язык

Мапа Стародавньої (Гомерової) Греції
**Давньогрецькый язык**, тыж **старогрецькый язык** (самоназв. ст.-ґр. ἡ Ἑλληνικὴ γλῶσσα [γλῶττα], hē Hellēnikḗ glôssa [glôtta]) — язык індоєвропейської родины, предок грецького языка, розширеный на території грецької ойкумены в епоху из зачатка II тысячогудя до н. е. до IV стогудя нашої еры. В наші дны хоснує ся в церквах и монастырях Константинопольської тай Еладської Православных Церков.

Удїляют сякі періоды розвиваня языка: протогрецькый (XX—XVII стогудя до н. е.), мікенськый (XVI—XII стогудя до н. е.), постмікенськый (XI—IX стогудя до н. е.), архаїчный (VIII—VI стогудя до н. е.), класичный (V—IV стогудя до н. е.), еліністичный (III стогудя до н. е. — IV стогудя н. е.).

На каждому етапі розвиваня языка были значущо розличающі ся діалекты.

Давньогрецькый язык — язык поем «Іліада» тай «Одісея» Гомера, філософії и літературы золотого віка Афін, Септуагінты (товмаченя Старого Завіта) и Нового Завіта. На ньому бисїдували в полісах класичної епохы, імперії Александра Македонського и царствах діадоху, давньогрецькый язык быв другым офіціалным языком Римської імперії тай основным на ранньых етапах бытя Восточної Римської імперії (поступно перерождав ся в середньовічный (візантійськый) грецькый). В Середні вікы став приміром літературного языка Візантії, достав статус класичного в Западнуй Европі в епоху Возроженя и дав вплив на розвиваня новогрецького языка — кафаревусы.

## Одкликованя

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Древнегреческий язык на російскій Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).*
# Научный метод

*Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

**Нау́чный ме́тод** є емпіричный метод про дустатя знаня, на котрый ся в науці реферує маймало з 17. стороча. Научный метод обсягує обзервацію тай скрупулозный скептіцізм, бо коґнітивні передузятя годні показити інтерпретацію позираня. Научный метод передбачат вытворіня доказованої гіпотезы через індукцію тай експерименты и статистичну аналізу; модифікацію вадь удвергнутя гіпотезы на основі резултатув.

Хоть конкретні процедуры ся рузнят уд сферы до сферы, основный процес ся лишат булше-менше єднакым. Научный метод тото формулованя припущень (гіпотетичных обсянень), проґнозованя лоґічных наслідкув гіпотезы, пак проведеня експериментув авадь емпіричных обзервацій на основі тых проґнозув. Гіпотеза тото припущеня, закладеноє на знаньови, дустатому бігом гляданя удповідий на звіданку. Гіпотезы годни быти як дуже конкретныма тай узьконаправленыма, так и шырокыма, айбо мусят быти опровергаємі, иншак гіпотезу не мож протестовати.

Попри частоє представленя научного метода ги фіксованої послідовности крокув, тото посправді комплет общых принципув. Не всі крокы ся держат у кажджому изглядованьови, тай они не все йдут єднакым шором. Многі удкрытя не держали ся еталонної модели научного метода, шанс тоже мав свою роль, наприклад.

## Жерела

* Gauch, Hugh G. Jr. (2003). *Scientific Method in Practice*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-01708-4. Архівна копія з оріґінала зроблена 2023-11-29.  [перевірено 2020-05-09].
* Popper, Karl R. (1959) [1934]. *The Logic of Scientific Discovery* (English ed.).

## Референції
# Наука

**Наука** є сістематічный способ дослїджованя реаліты, котрого обєктом можуть быти предметы, дїї, люде або іншы бытя.

## Тыж посмоть

* Новинка Наука (1897–1914)

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Орґанізм

**Орґанізм** є в біолоґії і еколоґії жыве бытя. Слово походить з ґрецького орґанон, што значіть інштрумент. В згодї ФАО суть вшыткы орґанізмы способны реакції на вонкашнї імпулзы, розмножованя, росту і стабілной екзістенції.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Таксон

Ерархия категорий
**Таксон** — група объектох, котры мають общы характеристикы и знакы, што дають основу и можность однести их ку певным таксономичным категориям. Таксон выокремлять ся подля многых знакох и властностей: сполочне походжѣня, устрой, функции. Таксон в биологии означать групу организмох, котры споены в конкретну таксономичну категорию.

Напримѣр, виды

*Глиста дѣтска Ascaris lumbricoides*,
*Глиста свинска Ascaris suum*,
*Глиста куряча Ascaridia galli*,
*Глиста конска Parascaris equorum*

суть споены до ряда *Глисты Ascaridida*. Таксон *Ascaridida* мать тот сполочный знак же вшиткы тоты глисты суть паразиты а мають на пыску три гамбы, котры суть у них органами чутя. Каждый з тых видох тыж е таксоном (низшого ранга), котрый може мати подвиды.

## Жерела и одказы

* Тимченко А. Д. Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. ISBN 5-11-000102-2.

## Референции
# Катеґорія (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Катеґорія**, точнїше **таксономічна катеґорія** (анґліцькы taxonomic rank), тыж **класіфікачна катеґорія** є абстрактный термін хоснованый в таксономії в біолоґії. Обще означує поставлїня таксону у таксономічній єрархії, іншыма словами уровень в єрархічній класіфікації.

## Основны таксономічны катеґорії

|  |
| --- |
| **Основны таксономічны катеґорії многоязычно (зоолоґія і ботаніка)** |
| русиньскы
 | латиньскы
 | анґліцькы
 | нїмецькы
 | іспаньскы
 | французькы
 | японьскы
 |
| царьство | regnum | kingdom | Reich | reino | règne | 界 (kai)
 |
| тіп1 | phylum | phylum | Stamm | filo | phylum | 門 (mon)
 |
| оддїл2 | divisio | division | Abteilung | división | embranchement | 門 (mon)
 |
| клас | classis | class | Klasse | clase | classe | 綱 (kó)
 |
| ряд | ordo | order | Ordnung | orden | ordre | 目 (moku)
 |
| родина | familia | family | Familie | familia | famille | 科 (ka)
 |
| рід | genus | genus | Gattung | género | genre | 属 (zoku)
 |
| вид | species | species | Art | especie | espèce | 種 (šu)
 |

Позначкы ку таблицї
1 Хосноване в зоолоґії, в ботаніцї справила стоїть на уровни *оддїлу*. 2 Префероване в ботаніцї перед катеґоріёв *тіп*, котра є брана як за ідентічну.
## Екстерны одказы

* International Code of Botanical Nomenclature (Saint Louis Code), Electronic version (angl.)
* Mezinárodní kód botanické nomenklatury (Tokijský kód)
* The International Commission on Zoological Nomenclature (angl.)
* International Code of Zoological Nomenclature (Fourth Edition, effective from 1 January 2000) (angl.)
* Taxonomické kategorie (zoologického a botanického) systému
* How animals are given scientific names (angl.)

* List of Prokaryotic names with Standing in Nomenclature (angl.)
* Bacterial Nomenclature Up-to-date (angl.)

* Report from the Meeting with the Nomenclatural Code organisations at GBIF Secretariat, January 14, 2005 (angl.)
* Biological Nomenclature in the 21st Century (angl.)

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Kategorie (biologie) на чеській Вікіпедії.*
# Домена (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Домен** (лат. *domain*) — є звычайно найвысше хоснована таксономічна катеґорія (окрем даколи хоснованой супердомены Neomura).

## Чісло домен

Подля **тридоменовой сістемы** ся розознавають три домены, основны конаря жывота:

* **археа** (Archaea, postaru Archaebacteria)
* **бактерії** (Bacteria, postaru Eubacteria)
* **еукаріота** (Eukaryota, тыж Eukarya).

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Doména (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Анатомія

Mondino dei Liuzzi, *Anathomia*, 1541
**Анатомія** є область біолоґії, котрый ся занимать макроскопічнов будовов орґанізмів.

## Области

* **Анатомія чоловіка** є область анатомії, котрый ся занимать внутрішнёв будовов людьского тїла і росположінём внутрїшнїх орґанів в тїлї.

## См. тыж

* Анатомія рослин
* Анатомія мачкы домашнёй
* Анатомія птахів
* Анатомія мякішів

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Біохемія

**Біохемія** є наукова дісціпліна на граніцї біолоґії і хемії. Занимать ся хемічныма процесами в жывых орґанізмах. Предметом штудія біохемії є штруктура і функції основных ставебных каменів жывого матеріалу як суть наприклад цукры, тукы, протеіны, нуклеовы квасы і далшы біомолекулы.

## Історія

Початкы біохемії і орґанічной хемії ідуть до року 1828, коли нїмецькый хемік Фрідріх Воеглер сінтетізовав простый орґанічный матеріал (мочовину) з анорґанічных матеріалів кіанату драселного і сірану амонного. Тым доказав, же жыва і нежыва природа суть створёваны тыма самыма елементами, і же годен з анорґанічных матеріалів готовити тоты самы матерії, якы находиме в жывій природї. В роцї 1833 быв Паєном ізолованый першый ензім амілаза, т.є. ензім роскладаючій шкроб.
Великый розмах біохемії настав в 20. сторочу вєдно з розвоём новых експеріменталных технік як хроматоґрафія, електрофореза, рентґеновы діфракції, НМР спектроскопія, мікроскопія і технік молекуларной біолоґії. В днешнїй добі так познаме векшыну метаболічных процесів в жывых бунках, знаме як бунка здобывать енерґію, як комунікує зо своёв околицёв, з чого ся складать. Маме представу і о тім, в чім ся єднотливы формы жывота одрізняють і навспак, што мають сполочне.

## Значіня

Бурливый розвой біохемії і молекуларной біолоґії мать велике значіня про медіціну (клінічна біохемія), польногосподарьство, промысел, охрану жывотного середовища і далшы области людьского дїяня.
# Физиология

Клод Бернар, пионер експерименталной медицины и физиологии з учениками.
**Физиология**, з гр. *φύσις fýsis* жива природа
+ *λόγος lógos* наука, учѣня — медицинска и биологична наука о фунгованю в цѣлости живого организма, а тыж его окремых систем, органох, тканив и бунок, и регулации животных функций.

Новы резултаты штудий во физиологии и медицинѣ яко важных роздѣлах людского знаня каждорочно суть одзначованы Нобеловов наградов.

Закладательом модерной физиологии поважують Клода Бернара (1813–1878).

## Жерела и одказы

* Тимченко А. Д. Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. ISBN 5-11-000102-2.

## Референции
# Метаболізм

**Метаболізм**, циже переміна субстанцій (зоз ґрец. μεταβολή *metabolē*, "переміна"), є комплет вшыткых ензімовых реакцій (называных метаболічны дорогы), під час якых пройде переміна субстанцій тай енерґій в бунках і в жывых орґанізмах.

Подля орієнтації проходячой зміны, котра ся з комплекснов орґанічнов молекулов дїє, розлишуєме в реакціях метаболізму два основны тіпы:

* *анаболізм* — процес будованя, біосінтеза;
* *катаболізм* — розкладовый процес.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Хованя ся

**Хованя ся** є набор псіхічных явів або проявів (видь тыж пережываня), котре можуть внимати і другы люде - проявує ся навонка (напр. реакція на різны імпулзы). На хованя кладе прімарну вагу частина псіхолоґії бегавіорізмус (анґліцькы behaviour = хованя ся).

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Арістотель

| Арістотель Аристотелис • значення не задано |
| --- |
| Ἀριστοτέλης |
| Тривалість: 2 секунди.0:02 |
|  |
| Чинность | филозоф |
| Сфера | філозофія, натурфілософія |
| Уроджѣня | 384 до н. е. |
| Упокоеня | 322 до н. е. |
| Причина смерти | кишкова хвороба |
| Учительове | Платон |
| Учні | Александер Великый, Теофраст, Аристоксен, Дикеарх, Евдем Родоський, Клеарх из Сол, Фаній Ереський, Хамелеонт, Нелей из Скепсия, Клит Милетский, Менон, Hipparchus of Stagira |
| Influenced by | Платон, Сократ, Геракліт, Парменід, Зенон Елейський, Демокріт, Анаксімандр, Епікур, Гіппократ, Емпедокл |
| Отець | Никомах |
| Брат, сестра | Аримнеста, Аримнест |
| Дѣти | Никомах, Пифиада |
| Язык творов | Аттичний діалект |
| Magnum Opus |
| Політика, Нікомахова етика, Метафізика, Фізика (Арістотель), Органон, Поетика Аристотеля, Афінська політія, эвдемонизм, Метеорологика |
|  Арістотель на Викискладѣ VIAF:7524651, 72206945, 108159371, 605144647705519704282, 4306168049039238410003; GND:118650130; LCCN:n79004182; FAST:29885; BNF:13091331s; NLKR/NLC:jn19981000140; OL:OL6856645A, OL22105A; Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Encyclopedia of Political Theory, Dictionary of Biblical Criticism and Interpretation (2007 ed.), Православна богословська енциклопедія, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Музичний словник Рімана, 1901–1904, Енциклопедичний лексикон, The New Student's Reference Work, Большая советская энциклопедия, 1926—1947, Реальный словарь классических древностей по Любкеру, 1885, Паулі-Віссова, Цифровая библиотека Европейской библиотеки по информации и культуре, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Енциклопедія Нутталла, Словник тегів для Метрополітен-музею, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Бібліотека найкращої світової літератури, Meyers Konversations-Lexikon, 4. Auflage (1885–1890), Новая международная энциклопедия, Енциклопедичний словник Гранат, Армянская советская энциклопедия, том 2, Encyclopedia of Catholic Social Thought, Social Science, and Social Policy, Фізики: Біографічний довідник, Астрономы: Биогр. справ., Paradoxographus Vaticanus, Λεξικό Νεοελληνικής Λογοτεχνίας, Новая энциклопедия Кольера, 1921 г.
*Ту можуть быти податкы з Wikidata, не контролованы авторами статѣ* |

**Арістотель** зо Стаґеіры быв філозоф верховного часу ґрецькой філозофії, найвызначнїшый штудент Платона і выхователь Александра Македонского. Ёго россягле енціклопедічне дїло положыло ґрунт много наук. Народив ся 384 п.н.е. в осадї Стаґеіра на півострові Халкідіке в днешнїй части Македонії, дас 80 км выходнї од Солуну — Тгессалонікі (прото ся даколи зове Стаґіріта), вмер в року 322 п.н.е. в Халкідї, дас 60 км СВ од Атен.

## Референції

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.