Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Вино

Червене вино у склянцї
грозна виновой ревы
**Вино** є алкоголовый і неалкоголовый напой тіпічно выникаючій квашінём мушту з плодів ревы виновой. Слово *вино* походить з латиньского *vinum*.

## Сорты вина

### По фарбі

**Біле вино:**
выроблене з білых, ружовых, червеных або синїх грозен ревы виновой. При ёго выробі ся рмут (нарушеной скоркы грозен) такой лісує і здобывать ся чістых мушт на квашіня. Певны остаткы по лісованю ся зовуть матоліны. Білым винам выробленым з червеных або синїх грозен ся гварить кларет.

**Ружове вино:**
выроблене зо синїх грозен без наквашіня, у столовых вин шумивых і перливых і зо змішаного білого і червеного вина.

**Червене вино:**
выроблене лем зо синїх грозен (бо червене фарбиво ся находить лем в тых файтах), наквашінём або їх тепелным спрацованём. При ёго вырові ся рмут зохабить пару днїв квасити. Скоркы так оставають в контактї з квасячов ся щавов. Квашіня ся дїє довшу добу і за высшой теплоты як у **білого вина**. В червенім винї суть так у высшій мірї трїсловины і тыж лїчівый середок ресвератрол (зо скорок і з ядерок), котрый ся находить і у **білім винї**. Два децілітры червеного вина обсягують 600 мікроґрамів ресвератролу. Остатнї дослїджіня уможнюють вырабляти червены вина з аж 3x высшым обсягом ресвератролу по їх ожарёваню за дозрїваня.

### По обсягу цукрю

**У вин: сухе: найвеце 4 ґ остаткового цукрю / літер
* напівсухе: 4,1–12 ґ остаткового цукрю / літер
* напівсолодке: 12,1–45 ґ остаткового цукрю / літер
* солодке: мінімалный обсяг 45 ґ остаткового цукрю / літер

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Грозно

**Грозно** е суплодя винной лозы *Vitis vinifera*, респективно иншых видох або гибридох *Vitis vinifera*.

Бесѣдно тыж грозно означать саму ростлину *Vitis vinifera*.

## Спотребованя

Грозно ся спотребуе:

* свѣже (т. зв. столове грозно) — 15%;
* на продукцию вина и коняку, конзервованых напойох — 80%;
* на сушѣня и заморожованя — 5%.

## Хемичне зложѣня

Грозно обсягуе:

* воду — 65-85%;
* сахариды — 10-33%;
* органичны квасы — 0,5-1,4%;
* бѣлковины — 0,15-0,9%;
* пектины — 0,3-1,0%;
* минералы — 0,3-0,5%;
* витамины — C, B1, B2, провитамин A (каротин).

## Свѣтова продукция

Винниця в провинции Тонгшан, КЛР
Найвекшы продуценты грозна в року 2016 были тоты:

|  | Держава | Выроба, млн тон
 |
| --- | --- | --- |
| 1 | КЛР | 14,8
 |
| 2 | Италия | 8,2
 |
| 3 | США | 7,1
 |
| 4 | Франция | 6,2
 |
| 5 | Испания | 5,9
 |
| 6 | Турция | 4,0
 |

## Жерела и одказы

* Виноград. //Большая Советская Энциклопедия.

## Референции
# Англичане

Англичане
|  |
| Застава Англии |
| Популация
 |
| 100.500,000  |
| Регионы зо значнов популациов
 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Споене кральовство
 | 44,700,000
 |  |
| Канада
 | 13,000,000
 |  |
| Австралия
 | 11,940,000
 |  |
| США
 | 24,650,000
 |  |
| ЮАР
 | 1,230?000
 |  |
| Индия
 | 1,200?000
 |  |
| Новый Зеланд
 | 1,200,000
 |  |

 |
| Языкы
 |
| Англицкый язык |
| Религия
 |
| Протестантство (англиканство) |

**Англичане**, самоназва *English people* — основне обывательство Споеного кральовства Великой Британии и Сѣверной Ирландии. Сумарна популация 48,5 млн. особ, з чого найвекше число, а то 44,7 млн. особ — в Споеном кральовствѣ.

Язык — британскый вариант англицкого, диалекты — восточный, сѣверный, южный, западный, кентскый. Писмо на основѣ латинкы.

## Етногенеза

Етничнов основов Англичанох были германскы племена — Англы, Сасы, Юты, котры пришли на остров Велика Британия в V. аж VI. сторочу по тому, як одтам одтягли римскы легионы, што были потребны на оборону Рима. Ку зачатку VII. стороча тоты племена сформовали 7 кральовств.

Далшы три стороча етнична консолидация одбывала ся в бою з данскыма викингами, аж наконець в року 1066 англо-сасскы племена подлягли нормандскым викингам, и од того часу французскый язык завойовникох достав спозначный вплыв на сформовану в току далшых стороч етничну сполочность, котров суть сучасны Англичане. В добѣ колониалной експанзии зоз переселенцьох сформовали ся новы англоязычны народы: Америчане США, Австралчане, Новозеландяне и др.

## Традиции и звыкы

Англичане заховали много традичных характерностей и звыкох в домашности и сполоченском животѣ. Ку традиции належить вертикално (на двох штоках) положене бываня, кандаловне огрѣваня в хыжах, во выживѣ — многы традичны народны ѣдла (бифштик, ростбиф, овсяна каша, пудингы, рыба и помфриты). В сполоченском животѣ Англичане утримують традицию розличных обществ и клубох. Англичане были вынаходниками многых шпортох; англицкы шпортовы термины удомашнили ся майже у вшиткых народох.

## Жерела и одказы

* **Гроздова И. И.**: Англичане. //Народы и религии мира: Энциклопедия / Гл. ред. В. А. Тишков, Редкол.: О. Ю. Артемова, С. А. Арутюнов, А. Н. Кожановский и др. — М.: Большая Российская энциклопедия, 1999. - 928 с: ил. ISBN 5-85270-155-6. Сс. 47–48.
* **A brief history of England** (по англицкы). Eupedia.  [перевірено 2019-05-28].

## Референции
# Южноафрицька републіка

Країна
| Южноафрицька републіка
 |
| --- |
| Suid-Afrika, South Africa, uMzantsi Afrika, iNingizimu Afrika, iNingizimu Afrika, iSewula Afrika, Aforika Borwa, Afrika Borwa, Afrika Borwa, Afurika Tshipembe, Afrika-Dzonga |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Південно-Африканської Республіки | Прапор Південно-Африканської Республіки |

 |
|  |
| ,  |
| **Основны інформації** |
| 29°S, 24°E
 |
| Часть од | Южна Африка |
| Засноване | 31 мая 1910 |
| Жытелїв
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Розлога
 | 1 221 037 Квадратный кілометер
 |
| Часова зона | UTC+2:00, UTC+3:00, Африка/Йоханнесбург |
| Надморьска вышка
 | 1037 метер |
| Водный обєкт | Південна Атлантика, Індійскый океан |
| Подїл
  | Східна Капська провінція, Фрі-Стейт, Гаутенг, Квазулу-Наталь, Лімпопо, Мпумаланга, Північно-Західна провінція, Північна Капська провінція, Західна Капська провінція |
| Назва жытелїв | Suid-Afrikaner, South African, Sud-africaine, Sud-africain |
| Свято | Навгӯд, Різдво Хрістове
 |
| Історія | історія Південно-Африканської Республіки |
|  |
|  |
| **Штатный уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:159069376;GND:4078012-0;OSM:87565;

---

Encyclopædia Britannica, 11th edition |

Южна Африка
**Южна Африка** (анґл. *South Africa*), офіціално **Южноафрицька републіка, ЮАР** (анґл. *Republic of South Africa*, афрік. *Republiek van Suid-Afrika*) — є єдным з найвекшых і найвыспілишых африцькых штатів. На грубім домашнїм продуктї ся мать участь веце як єднов пятинов. Лежыть на югу африцького контіненту. Сусїдить з Намібіёв, Ботсванов і Зімбабве на северї, Мозамбіком і Свазійском на выходї. Внутрї югоафрицькой теріторії лежыть самостатне кралёвство Лесотго.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.